<?php include($_SERVER['DOCUMENT_ROOT'].'/vozidla/vzhled/x.php');?>
<!DOCTYPE HTML PUBLIC "-//W3C//DTD HTML 4.0 Transitional//EN">
<!-- VV, 15.2.2006 -->
<html lang="cs">
<head>
<meta http-equiv="Content-Type" content="text/html; charset=windows-1250" />

<!-- title, vlastní styly, skripty, meta tagy -->
<title>Týdeník Veřejná správa</title>
<style type="text/css">
.podnadpis { background: #c6c6c6; color: #FFFFFF; text-indent: 2px; width: 530px; font-weight: bold; margin-left: 0px; }


</style>
</head>

<body  class="casopisy vespra">
</script>


<h2>Týdeník Veřejná správa</h2>
<br />

<p class="podnadpis">Znak</p>

<div style="color: #000000"><b></b>
</div> 

<h3>
HVOŽĎANY (Středočeský kraj)</h3>

<div class="popisek">Vyšlo v čísle 7/2006</div>



<P class="P0"><img src="znak.jpg" align="right" class="obrram" hspace="8" width=218 height=266 alt="HVOŽĎANY (Středočeský kraj)" border="0">Farní ves na úpatí Brd je doložena poprvé roku 1352 v&nbsp;rejstříku papežských desátků. Již tehdy stál ve Hvožďanech gotický kostel sv. Prokopa a Navštívení Panny Marie. Na počátku patnáctého století byl držitelem vsi pan Beneš, majitel blízkého hradu Třemšína. Před rokem 1483 získali hvožďanské zboží vladykové z&nbsp;Obytec, kteří si zde zbudovali novou renesanční tvrz. Od roku 1666 patřily Hvožďany ke&nbsp;lnářskému panství a  tvrz byla využívána jako sýpka. Obec, k níž náleží místní části Leletice, Vacíkov, Roželov, Mýta, Planiny a Pozdyně, je v&nbsp;současnosti domovem přibližně osmi set obyvatel.

Znak udělil Hvožďanům 19. ledna 1995 předseda PS PČR. Horní polovina děleného štítu je polcená. V&nbsp;prvním zlatém poli je černá uťatá kančí hlava s&nbsp;červeným jazykem a stříbrnými klektáky. Ve druhém modrém poli se kříží zlaté jelení parohy. Kančí hlavu užíval jako erb  rozvětvený rod Buziců, k&nbsp;nimž náleželi též páni z&nbsp;Třemšína. Parohy byly erbovním znamením vladyckého rodu Bliživských, mezi němž patřil například třemšínský poustevník Beneš pohřbený ve hvožďanském kostele. V&nbsp;dolním stříbrném poli štítu jsou na zeleném trávníku tři smrky přirozených barev, které jako mluvící znamení připomínají, že obec dostala název podle polohy na okraji hlubokých brdských hvozdů.</P>


 <P class="P0"> KRESBA: LUBOMÍR ZEMAN<br>
 TEXT: JAN ZACHAR</P>


</body>
</html>


