VEŘEJNÁ SPRÁVA | TÝDENÍK VLÁDY ČESKÉ REPUBLIKY | číslo 1-2

j e d i n ý č e s k ý t ý d e n í k p r o s t á t n í s p r á v u a s a m o s p r á v u

informace

Miloslav Kokeš,
manažer pro reformu veřejné správy při Ministerstvu průmyslu a obchodu

### Některé živnostenské úřady jsou nadbytečné

S ukončením činnosti okresních úřadů ke dni 31.12.2002 dojde začátkem nového roku ke změnám i v činnosti živnostenských úřadů na území celé republiky, které věcně podléhají Ministerstvu průmyslu a obchodu ČR. Současné postavení těchto správních orgánů a jejich kompetence jsou upraveny zákonem o živnostenských úřadech. Výkon státní správy na tomto úseku podnikání je v současné době zabezpečován, pomineme-li 23 živnostenských úřadů na území hlavního města Prahy, soustavou 476 živnostenských úřadů, kterou tvoří 402 obecních živnostenských úřadů, vykonávajících státní správu pro živnosti volné a 73 okresních živnostenských úřadů, které vykonávají státní správu pro živnosti řemeslné, vázané a koncesované včetně živností, provozovaných průmyslovým způsobem. Samostatné postavení ústředního správního úřadu pro oblast živnostenského podnikání pak má Živnostenský úřad ČR, jehož působnost vykonává Ministerstvo průmyslu a obchodu.

Nová organizační struktura

Zásadním průlomem do tohoto organizačního uspořádání živnostenských úřadů bude od l. ledna 2003 přenesení veškeré živnostenskoprávní agendy z okresních živnostenských úřadů a současných 197 pověřených obecních úřadů, které se nestanou obcemi III. stupně, do pravomoci 205 nově vzniklých obecních úřadů s rozšířenou působností (tzv. obce III. stupně), u nichž budou působit i obecní živnostenské úřady, případně, pokud se týká reklamy, do pravomoci krajských živnostenských úřadů. Pro podnikatelskou veřejnost budou tyto skutečnosti a nová organizace živnostenských úřadů znamenat především odstranění dosud přetrvávající a nežádoucí dvojkolejné činnosti těchto správních orgánů, kdy si občané musí vyřizovat své záležitosti, podle povahy a charakteru podnikatelské činnosti, mnohdy na dvou instančně rozdílných živnostenských úřadech. Tato praxe, vycházející z původního rozdělení živnostenskoprávní agendy na obce, jako samosprávné jednotky, které rozhodují v přenesené působnosti o otázkách živností volných a na okresní (živnostenské) úřady, jako orgány státní správy, které rozhodují o živnostech ostatních, již ztratila svůj význam a z hlediska současných potřeb podnikatelské veřejnosti se stala kontraproduktivní. Jedná se o archaické uspořádání, které s rozvojem podnikatelských aktivit a v důsledku provedení řady změn a doplňků zákonů, týkajících se živnostenskoprávní oblasti (včetně nárůstu nových živností), zatěžuje nejen podnikatele, ale značně komplikuje i samotný výkon živnostenské správy. Proto se také současná reforma snaží mimo jiné optimalizovat i tento stav. A to nejen provedením zásadní změny struktury živnostenských úřadů jako celku, ale především stanovením jejich nových kompetencí a výrazným snížením celkového počtu živnostenských úřadů. Kromě toho by se však měla nová organizační struktura těchto úřadů a jejich upravené kompetence pozitivně odrazit i ve výkonu kontrolní činnosti podnikatelů a ve zpřehlednění živnostenské agendy jako podstatné skutečnosti pro zjednodušení orientace zahraničních podnikatelů v uspořádání a činnostech jednotlivých živnostenských úřadů. Což odpovídá v rámci zabezpečení volného přístupu k podnikání i požadavkům Evropské unie.

Odvolacím orgánem krajský úřad

Kromě změn v postavení a činnostech prvoinstančních živnostenských úřadů, které by se měly pozitivně dotknout široké podnikatelské veřejnosti, vzniknou od l. ledna 2003 ve všech krajích republiky také krajské živnostenské úřady jako nedílná součást již exitujících krajských úřadů. Na tyto druhoinstanční správní orgány s vymezenými kompetencemi pro oblast živnostenského podnikání se budou moci obracet podnikatelé prostřednictvím obecních živnostenských úřadů především se svými žádostmi o přezkoumání správnosti a zákonnosti jejich rozhodnutí, a to ať již cestou řádných či mimořádných opravných prostředků. Krajské živnostenské úřady budou od 1. 1. 2003 také příslušným orgánem k výkonu dozoru nad dodržováním zákona č. 40/1995 Sb., o regulaci reklamy v případech, které nejsou tímto zákonem svěřeny jiným dozorovým orgánům, budou vykonávat řídící, koordinační, kontrolní a metodickou činnost vůči obecním živnostenským úřadům ve svém správním obvodu a v návaznosti na výkon živnostenskoprávní agendy pak budou plnit i řadu dalších úkolů.

Ústřední správní úřad pro úsek živnostenského podnikání

Ministerstvo průmyslu a obchodu s působností Živnostenského úřadu ČR, ke kterému se mohou občané obracet jako k ústřednímu správnímu úřadu pro úsek živnostenského podnikání na území České republiky, bude mít vůči krajským živnostenským úřadům postavení druhoinstančního správního orgánu. Ministerstvo bude rozhodovat o odvoláních proti rozhodnutím (všech) krajských živnostenských úřadů, v zákonem stanovených případech bude také samo rozhodovat jako správní orgán první instance, bude vykonávat řídící, koordinační, kontrolní a metodickou činnost vůči krajským živnostenským úřadům, povede, tak jako dosud, ústřední evidenci podnikatelů a i nadále bude zabezpečovat všechny činnosti, mající přímou i nepřímou vazbu na živnostenské podnikání.

Závěr

V podrobnostech, týkajících se připravovaných změn a kompetencí živnostenských úřadů, vyplývajících z reformy veřejné správy, pak lze závěrem tohoto stručného exkurzu do budoucího uspořádání živnostenských úřadů odkázat laickou i odbornou veřejnost nejen na novelizovaná znění výše zmíněných zákonů, ale i na další, s reformou veřejné správy úzce související zákony, jakými jsou například zákon č. 314/2002 Sb., o stanovení obcí s pověřeným obecním úřadem a stanovení obcí s rozšířenou působností či zákon č. 320/2002 Sb., o změně a zrušení některých zákonů v souvislosti s ukončením činnosti okresních úřadů.

Copyright © 2002 Ministerstvo vnitra České republiky
| úvodní stránka |