## Boj proti korupci

Ministerstvo vnitra
odbor bezpečnostní politiky
obp@mvcr.cz

### Zpráva o korupci v České republice v roce 2001 a o plnění harmonogramu opatření Vládního programu boje proti korupci

#### 3. Vyhodnocení plnění úkolů vyplývajících z Vládního programu boje proti korupci, schváleného usnesením vlády České republiky č. 125 ze dne 17. února 1999

##### A. Legislativní opatření

1. Při přípravě novely trestního řádu a věcného záměru zákona o Policii ČR mimo jiné nově vymezit oprávnění policie při boji s korupcí a závažnou hospodářskou trestnou činností. Zabývat se také institucionálním zajištěním boje s korupcí.
   Gestor: ministr spravedlnosti, ministr vnitra; Původní termín: 30.6.1999
   Úkol je splněn.

   Zákon č. 265/2001 Sb., kterým se mění zákon č. 141/1961, o trestním řízení soudním (trestní řád), ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 140/1961 Sb., trestní zákon, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony, nabyl účinnosti dnem l. ledna 2002 a vytvořil podmínky pro účinnější a rychlejší odhalování a trestání korupčních aktivit. Hmotněprávní úpravy promítající závazky vyplývající z práva EU a mezinárodních smluv, jakož i aktuální změny zvláštní části trestního zákonu, u nichž není důvodu vyčkávat na přijetí rekodifikace, jsou zakotveny v tzv. "euronovele" trestního zákona, jejíž návrh schválila Poslanecká sněmovna i Senát a dne 20.3.2002 byla doručena k podepsání prezidentovi republiky (sněmovní tisk č. 972)8 . Novela trestního řádu provedená zákonem č. 265/2001 Sb., zejména v nově formulované hlavě deváté a desáté, vytváří podmínky pro urychlení a zjednodušení předsoudního stadia trestního řízení, zakotvuje podmínky pro použití ofenzívních operativně pátracích prostředků a zejména pro zajištění procesní využitelnosti výstupu z této činnosti pro další trestní řízení. Novela trestního řádu celkově významně posiluje postavení státního zástupce, který má v rámci přípravného řízení výlučné oprávnění, mimo jiné, k rozhodnutí o zastavení, podmíněném zastavení nebo přerušení trestního stíhání a o postoupení věci jinému orgánu. K vyšetřování trestných činů spáchaných příslušníky Policie ČR a příslušníky Bezpečnostní informační služby je určen v zájmu objektivity, na základě výše uvedené novely trestního řádu, od počátku roku 2002 příslušný státní zástupce.

2. Při přípravě věcného záměru zákona o úřadech daňové správy, a zákona o správě daní a poplatků, příp. dalších předpisů
   1. zajistit, aby správci daně byly napříště nezávislými státními orgány pro vymáhání daňových a poplatkových nedoplatků a pro provádění finanční kontroly
   2. zajistit, aby bylo stanoveno úřadům daňové správy oprávnění prověřovat pravdivost tvrzení obsažených v majetkových přiznáních osob povinných je ze zákona těmto orgánům předkládat, jakož i obecné oprávnění požadovat prokázání původu příjmu po daňových poplatnících
   3. zajistit, aby byla orgánům daňové správy jasně stanovena povinnost oznamovat trestnou činnost související s daňovým řízením, na kterou získají podezření a při objasňování této trestné činnosti spolupracovat, stejně jako spolupracovat při objasňování trestné činnosti zjištěné v souvislosti s trestním řízením o daňovém trestném činu a při objasňování zvlášť závažných trestných činů a hospodářských trestných činů, jejichž důsledkem by bylo výrazné porušení hospodářského pořádku
   4. zvážit zavedení zvláštní právní úpravy pracovněprávního postavení zaměstnanců územních finančních orgánů a Ústředního finančního a daňového ředitelství
   Gestor: ministr financí; Kontrolní termín: 31.12.2002
   Úkol je nesplněn.

   K písm. a):
   Ministerstvo financí předložilo návrh věcného záměru zákona o úřadech celní a daňové správy, který vláda ČR usnesením ze dne 23. srpna 2000 č. 799 schválila. Z důvodů vysokých nákladů se nenavrhuje spojení celních ředitelství a finančních ředitelství v jeden orgán, návrh zákona předpokládá, že se spojí stávající Generální ředitelství cel a Ústřední finanční a daňové ředitelství v Generální finanční a celní ředitelství. Oproti schválenému věcnému záměru návrh předpokládá, že Generální finanční a celní ředitelství bude součástí MF, nebude tedy stát mimo ministerstvo. Další projednávání návrhu zákona bylo však pozastaveno. Legislativní rada vlády doporučila do přijetí nové zákonné úpravy řešit některé dílčí problémy novelou zákona o územních finančních orgánech a novelou celního zákona.
   Úkol je nesplněn, dále se na něm pracuje.

   K písm. b):
   Návrh zákona o přiznání k majetku a o jeho přírůstku a o změně zákona č. 140/1961 Sb., trestní zákon, ve znění pozdějších předpisů (zákon o přiznání k majetku) je zařazen v Plánu legislativních prací vlády na rok 2002 s termínem pro předložení do vlády v září 2002. Tento bod je zařazen v příloze č. 1 k usnesení vlády ze dne 19. prosince 2001 č. 1355, pod bodem č. 17 v legislativních úkolech Ministerstva financí.
   Úkol je nesplněn, dále se na něm pracuje.

   K písm. c):
   V novele zákona č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, přijaté v roce 2000, je zapracováno ustanovení, které umožní poskytování informací z daňového řízení finančně analytickému útvaru. V souladu s § 24 odst. 5 písm. b), c), d) zákona č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, ve znění pozdějších předpisů, se povinnosti zachovávat mlčenlivost o poznatcích pracovníka správce daně, jakož i třetích osob, které byly jakkoliv zúčastněny na správě daní, nelze dovolávat tehdy, když:

   - je toho v trestním řízení třeba k řádnému objasnění okolností nasvědčujících tomu, že byl spáchán v souvislosti s daňovým řízením trestný čin neodvedení daně, zkrácení daně, poplatku a podobné povinné platby a nesplnění oznamovací povinnosti v daňovém řízení. Ohledně těchto trestných činů může státní zástupce a po podání obžaloby předseda senátu požadovat údaje, které jsou předmětem povinnosti zachovávat mlčenlivost; ve stejném rozsahu plní správce daně oznamovací povinnost podle § 8 odst. 1 zákona č. 141/1961 Sb., o trestním řízení soudním (trestní řád),
   - plní správce daně oznamovací povinnost ohledně trestných činů padělání a pozměňování kolkových známek, padělání a pozměňování nálepek k označení zboží pro daňové účely, porušení předpisů o nálepkách k označení zboží pro daňové účely, udávání padělaných a pozměňovaných peněz, padělání a pozměňování veřejné listiny, nedovolené výroby a držení státní pečeti a úředního razítka, pokud k nim došlo v přímé souvislosti se spácháním trestných činů daňových, uvedených výše, v odstavci prvním, a to v rozsahu nezbytně nutném k jejich objasnění; tato podmínka souvislosti neplatí při plnění oznamovací povinnosti ohledně trestného činu udávání padělaných peněz a pozměněných peněz,
   - správce daně podává podnět ke stíhání trestných činů proti výkonu pravomoci státního orgánu a veřejného činitele, trestných činů veřejných činitelů a úplatkářství, pokud se jich dopustili pracovníci správce daně a došlo k nim v souvislosti se správou daní, a to v rozsahu nezbytně nutném k jejich objasnění.

   Současně se nelze daňovou mlčenlivostí ohrazovat při plnění povinností, jejichž nesplnění je postihováno podle § 167 a § 168 zákona č. 140/1961 Sb., trestní zákoník, ve znění pozdějších předpisů. Tento rozsah odpovídá mezinárodně právním závazkům České republiky, a ve spojení s průlomem mlčenlivosti v § 24 zákona č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, ve znění pozdějších předpisů, je dán dostatečně široký prostor pro odhalení těchto druhů trestných činností při zachování práv daňových subjektů.
   Úkol je splněn.

   K písm. d):
   Zvláštní veřejnoprávní režim pro zaměstnance, kteří vykonávají státní správu v ministerstvech a správních úřadech, vytvoří zákon o službě státních zaměstnanců ve správních úřadech, o odměňování těchto zaměstnanců a ostatních zaměstnanců ve správních úřadech (služební zákon), který schválila Poslanecká sněmovna Parlamentu ČR dne 12.3.2002 (sněmovní tisk č. 7929) . Tato úprava se bude vztahovat jak na pracovníky Ústředního finančního a daňového ředitelství, tak i na pracovníky územních finančních orgánů.
   Úkol je plněn.

3. V rámci rekodifikace soukromého práva uvážit následující náměty:
   1. zavést aktivní legitimaci k žalobám proti korupčnímu nekalosoutěžnímu jednání také pro právnické osoby hájící zájmy soutěžitelů a spotřebitelů
   2. umožnit též postih korupčního nekalosoutěžního jednání s účinky v zahraničí
   Gestor: ministr spravedlnosti; Kontrolní termín: 31.12.2002
   Tento úkol je plněn v rámci připravované rekodifikace soukromého práva.

   Aktivní legitimaci k žalobám proti nekalosoutěžnímu korupčnímu jednání upravuje v dílu III obchodního zákoníku, v platném znění, (právní prostředky ochrany proti nekalé soutěži) ustanovení § 54 odst. 1. Podle tohoto ustanovení může právnická osoba, oprávněná hájit zájmy soutěžitelů nebo spotřebitelů, uplatnit právo, aby se rušitel protiprávního jednání zdržel a aby odstranil závadný stav.

   V oblasti ochrany práv spotřebitelů obdobný postup sleduje i navržená novela zákona č. 634/1992 Sb., o ochraně spotřebitele, která je v rámci návrhu doprovodného zákona k soudnímu řádu správnímu projednávána v současné době Senátem (sněmovní tisk č. 108110) . Podle této úpravy bude oprávněno podat návrh na zahájení řízení o zdržení se protiprávního jednání ve věci ochrany práv spotřebitelů, a být účastníkem takového řízení, též sdružení, jež má takové cíle uvedeno ve svých stanovách.

4. Zajistit přistoupení k Úmluvě o boji proti podplácení zahraničních veřejných činitelů v mezinárodních transakcích a zabezpečit splnění závazků z této smlouvy
   a. v rámci novely trestního zákona
   Gestor: ministr spravedlnosti; Kontrolní termín: 31.12.2002
   Úkol byl již z podstatné části splněn a ve zbytku se plní.

   Úmluva o boji proti podplácení zahraničních veřejných činitelů v mezinárodních transakcích (Paříž 17.12.1997) byla vyhlášena sdělením Ministerstva zahraničních věcí č. 25/2000 SMS a pro Českou republiku nabyla platnosti od 21.3.2000.

   K provedení Úmluvy a splnění závazků z ní vyplývajících byla Ministerstvem spravedlnosti zpracována novela trestního zákona č. 96/1999 Sb., která obsahuje definici úplatku a rozšiřuje postih podle § 160 až 163 tr. zákona na osoby, které jsou zahraničními veřejnými činiteli ve smyslu Úmluvy. Zbývající požadavek úmluvy spočívající v zakotvení trestní odpovědnosti právnických osob bude splněn po přijetí připravované rekodifikace trestního práva hmotného.

   Novelou č. 492/2000 Sb. byl upraven zákon o daních z příjmů č. 586/1992 Sb. tak, že ustanovení § 25 odst. 1 písm. zf) výslovně zakazuje odčitatelnost plnění poskytnutých zahraničnímu veřejnému činiteli v souvislosti s výkonem jeho funkce.

   Požadavek čl. 8 Úmluvy v oblasti auditorských služeb (sdělení MZV č. 25/2000 Sb.m.s.) byl naplněn přijetím zákona č. 254/2000 Sb., o auditorech.

   Dále je naplnění požadavků tohoto článku zajištěno v novele zákona o účetnictví č. 353/2001 Sb., a to zejména v ustanoveních o pojetí vedení účetnictví jako soustavy účetních záznamů v písemné nebo technické (elektronické, optické aj.) formě včetně přenosu dat a jejich průkaznosti. Konkrétně v § 12 odst. 3, § 13 odst. 3, § 15 odst. 3, o účetních záznamech a jejich průkaznosti § 4 odst. 4 a 5, §§ 33, 33a a 35, zákona o účetnictví. Novela nabyla účinnosti 1. ledna 2002.

   Na půdě Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj byla na základě ustanovení čl. 12 Úmluvy kontrolou implementace pověřena pracovní skupina pro boj s úplatkářstvím v mezinárodních obchodních transakcích (členové jsou zástupci Ministerstva spravedlnosti a Ministerstva financí). Dosud byla examinována relevantní legislativa celkem 31 z 34 signatářských států. Vzhledem k výsledkům, kterých Česká republika v plnění požadavků vyplývajících z Úmluvy dosáhla, jí byla svěřena role examinující země. Této úlohy se ČR s úspěchem zhostila vůči Slovensku a Finsku v první fázi hodnocení a vůči Finsku ve druhé fázi hodnocení. Závěrečné stanovisko z hlediska naplnění požadavků Úmluvy vysloví pracovní skupina v rámci druhé fáze examinace ČR v období let 2003 a 2004.>

   b. v rámci zákona o auditorech, zákona o zadávání veřejných zakázek, zákona o účetnictví atd.
   Gestor: ministr financí ve spolupráci s ostatními členy vlády, zákon o zadávání veřejných zakázek - gestor: ministr pro místní rozvoj; Kontrolní termín: 31.12.2002
   Úkol je plněn.

   V roce 2001 byl připraven a předložen nový zákon o zadávání veřejných zakázek a zákon o výkonu dohledu nad jejich zadáváním, který na rozdíl od platné právní úpravy zavádí takové postupy při zadávání veřejných zakázek, jež výrazně ztíží možnost nabízení a přijímání úplatků, a přispěje k vytváření protikorupčního prostředí. Poslanecká sněmovna Parlamentu ČR však vládní návrh zákona dne 11.12.2001 zamítla (sněmovní tisk č. 1170).

   Skupina poslanců (Ivan Pilip, Miroslav Kalousek, Karel Kühnl, Libor Ambrozek, Pavel Pešek, Tomáš Kvapil) předložila Poslanecké sněmovně návrh novely zákona o zadávaní veřejných zakázek, který sleduje záměr zvýšit systémovým způsobem transparentnost ekonomického prostředí při zadávání veřejných zakázek. Je navrženo zrušení výjimky ze zákona o zadávání veřejných zakázek, která umožňuje na základě rozhodnutí vlády zadat zakázku na základě písemné výzvy jedinému zájemci. První čtení v Poslanecké sněmovně proběhlo 6.-7.2.2002, návrh zákona byl přikázán k projednání výborům (sněmovní tisk č. 1145)11 .

   Jednotlivé resorty vydávají metodické pokyny k zadávání veřejných zakázek, zároveň dle zákona č. 320/2001 Sb., o finanční kontrole ve veřejné správě a o změně některých zákonů, zřizují útvary interního auditu, které budou provádět finanční audity, audity systémů a audity výkonu, případně budou rovněž posuzovat vnitřní kontrolní systémy.

5. V rámci rekodifikace trestního práva hmotného (případně při přípravách dílčích novel trestního zákona) uvážit:
   1. stanovení trestnosti neoznámení a nepřekažení trestných činů korupčního charakteru
   2. modifikaci vymezení podmínek účinné lítosti u úplatkářství
   3. možnost zavedení speciální skutkové podstaty nekalosoutěžního podplácení s omezením dosud existujících podmínek trestnosti u skutkové podstaty trestného činu nekalé soutěže
   Gestor: ministr spravedlnosti; Kontrolní termín: 31.12.2002
   Úkol je plněn.

   Po zavedení a realizaci novely trestního zákona dojde k analýze a vyhodnocení poznatků z praxe. V návaznosti pak bude rozhodnuto o eventuelních dalších úpravách ve zvláštní části trestního zákona, které mohou být i případně promítnuty do změn v rámci rekodifikace trestního zákona.

6. V rámci rekodifikace trestního práva procesního nebo formou dílčí novely prosazovat urychlení a zjednodušení předsoudního stádia trestního procesu a provést analýzu možnosti a vhodnosti zakotvení ofenzívních metod odhalování trestné činnosti (agent, důvěrník, operativní technika, rastrové pátrání atd.) v trestním řádu, aby za splnění zákonných podmínek bylo možné jejich zprocesňování.
   Gestor: ministr spravedlnosti ve spolupráci s ministrem vnitra; Původní termín: 31.12.1999
   Úkol je splněn.

   Novela trestního řádu provedená zákonem č. 265/2001 Sb., zejména v nově formulované hlavě deváté a desáté, vytváří podmínky pro urychlení a zjednodušení předsoudního stadia trestního řízení, zakotvuje podmínky pro použití ofenzívních operativně pátracích prostředků a zejména pro zajištění procesní využitelnosti výstupu z této činnosti pro další trestní řízení. Jedním z hlavních cílů je, aby byl pachatel co nejdříve postaven před soud a potrestán. K tomu slouží zjednodušení a zrychlení trestního řízení ve všech jeho stadiích a posílení významu stadia řízení před soudem. Přípravné řízení již není diferencováno na fázi řízení před policejním orgánem a fázi řízení před vyšetřovatelem.

7. Předložit věcný záměr zákona na ochranu svědků a znalců a dalších osob, na jejichž ochraně je veřejný zájem. V rámci věcného záměru navrhnout fyzickou a evidenční a jiné způsoby ochrany svědka a některých dalších osob, včetně jejich ochrany po skončení trestního řízení. Umožnit příslušným orgánům ČR také mezinárodní spolupráci v této oblasti.
   Gestor: ministr vnitra ve spolupráci s ministrem spravedlnosti; Původní termín: 31.12.1999
   Úkol je splněn.

   Dne 1. července 2001 nabyl účinnosti zákon č. 137/2001 Sb., o zvláštní ochraně svědka a dalších osob v souvislosti s trestním řízením a o změně zákona č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění pozdějších předpisů. Zákon upravuje poskytování zvláštní ochrany a pomoci, jejíž účelem je zamezit nezákonným vlivům na trestní řízení a tak zvýšit jeho účinnost jako jednoho z významným nástrojů potlačování kriminality, zejména závažných trestných činů a organizovaného zločinu. K těmto vlivům patří všechny formy nezákonného nátlaku vůči osobám, které se na trestním řízení zúčastní, zejména vydírání, ohrožování jejich života, zdraví a majetku. Zvláštní ochrana a pomoc spočívá ve výkonu v zákoně uvedených opatření (osobní ochrana, přestěhování ohrožené osoby a pomoc při jejím sociálním začleněním v novém prostředí, zastírání skutečné totožnosti ohrožené osoby) policií a Vězeňskou službou České republiky.

   Zákon spočívá na těchto hlavních principech:
   1. Zvláštní ochrana a pomoc je pojímána jako nadstandardní způsob zajištění bezpečnosti osob. Proto se poskytne jen tehdy, pokud nebude možné ochranu ohrožených osob zajistit běžnou policejní činností.
   2. Poskytnutí zvláštní ochrany a pomoci schvaluje ministr vnitra na návrh policie. Výjimečně, hrozí-li ohrožené osobě nebezpečí bezprostředně, lze opatření, kterými se zvláštní ochrana a pomoc poskytuje, vykonávat ještě před tím, než ministr vnitra návrh policie na poskytování zvláštní ochrany a pomoci schválí. Působnost ministra vnitra (schvalování zvláštní ochrany a pomoci) umožní uplatňovat výhradně bezpečnostní a nikoliv též ekonomická hlediska, kterým policie musí jinak plnění svých úkolů podřizovat.
   3. Zvláštní ochrana a pomoc se ohrožené osobě poskytne jen jestliže pomohla nebo má pomoci podle ustanovení trestního řádu k dosažení účelu trestního řízení (např. tím, že vypovídala jako svědek nebo obviněný) nebo plní úkoly orgánu činného v trestním řízení, a to v zásadě jen v závažných případech trestné činnosti.
8. Podporovat přijetí zákona o svobodě informací a spolupracovat na legislativních pracích na jeho definitivní podobě.
   Gestor: všichni členové vlády; Původní termín: 31.12.1999
   Úkol je splněn.

   Dne 1.1.2000 nabyl účinnosti zákon č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím. Ministr vnitra ve spolupráci s vedoucím Úřadu vlády zpracoval Metodický pokyn ke sjednocení postupu orgánů veřejné správy při zajištění práva fyzických a právnických osob na poskytnutí informací podle zákona č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím (schválený usnesením vlády ze dne 6.9.2000 č. 875), který nabyl účinnosti dnem 1.10.2000. Tento metodický pokyn má odstranit nejednotnost vyřizování žádosti o informace a zejména jejich různě vysoké zpoplatňování orgány veřejné správy.

9. Při přípravě věcného záměru novely zákona č. 424/1991 Sb., o sdružování v politických stranách a v politických hnutích řešit problém netransparentnosti financování politických stran, a přitom
   1. zpřísnit sankce v případě porušování zákona
   2. omezit možnosti sponzorování politických stran netuzemskými subjekty
   3. uvážit stanovení maximální výše členského příspěvku v průběhu kalendářního roku
   Gestor: ministr vnitra ve spolupráci s ministrem financí; Původní termín: 31.12.1999
   Úkol je splněn.

   Dne 1.1.2001 nabyla účinnosti novela zákona o sdružování v politických stranách a v politických hnutích č. 340/2000 Sb. V souvislosti s bojem proti korupci zakotvuje:

   - možnost poskytování peněžitých darů stranám a hnutím, které přesáhnou od téhož dárce 50.000 Kč za kalendářní rok pouze na základě písemné darovací smlouvy, jež má formu darovací poukázky,
   - zpřesnění okruhu osob, od nichž strany a hnutí nesmějí přijmout dary (mj. též od zahraničních právnických osob s výjimkou politických stran a nadací a od fyzických osob, které nejsou státní občané České republiky, s výjimkou cizích státních příslušníků, kteří mají trvalý pobyt na území ČR),
   - omezení výše peněžitých darů, které může strana a hnutí přijmout, na max.40 mil. Kč ročně,
   - povinnost strany a hnutí vrátit dar získaný v rozporu se zákonem a sankce za její neplnění,
   - povinnost zveřejnit všechny dárce bez ohledu na hodnotu jejich daru,
   - povinnost strany a hnutí předložit v rámci výroční finanční zprávy též přehled o výdajích v členění na provozní a mzdové (výdaje, výdaje na daně a poplatky a výdaje na volby).

   Pokud jde o darovací poukázky, jejich tisk je zajišťován Ministerstvem financí a jejich prodej stranám a hnutím finančními ředitelstvími. Technické náležitosti darovací poukázky a jejich vzor upravuje Ministerstvo financí (vyhláška č. 438/2000 Sb., o darovacích poukázkách pro poskytování peněžitých darů politickým stranám a politickým hnutím).

10. Vypracovat nebo podporovat přijetí novel Ústavy, úst. zákona č. 1/1993 Sb., a navazujících předpisů, kterými by se upravovala právní úprava imunity poslanců a senátorů Parlamentu ČR tak, aby se imunita vztahovala jen na jednání v souvislosti s výkonem mandátu, příp. alespoň, aby vyslovení nesouhlasu s trestním stíháním poslance nebo senátora neznamenalo, že jeho trestní stíhání je navždy vyloučeno.
    Gestor: místopředseda vlády pro legislativu ve spolupráci s ostatními členy vlády
    Kontrolní termín: 31.12.2002
    Úkol je zatím nesplněn, jeho splnění závisí na vůli Parlamentu ČR.

    Výše uvedený princip byl zapracován v návrhu ústavního zákona, kterým se mění ústavní zákon č. 1/1993 Sb., Ústava ČR, vypracovaným a předloženým skupinou poslanců (Langer, Buzková, Dundáčková, Jičínský, Kupčová, Zahradil). Tento návrh byl schválen vládou usnesením ze dne 29. září 1999 č. 993, ovšem Poslanecká sněmovna Parlamentu ČR jej zamítla.

11. Předložit věcný záměr novely zákona č. 238/1992 Sb., o některých opatřeních souvisejících s ochranou veřejného zájmu, nebo věcný záměr zcela nového zákona o ochraně veřejného zájmu tak,
    1. aby byla rozšířena jeho osobní působnost
    2. aby určená státní instituce získala oprávnění prověřovat pravdivost majetkových přiznání osob povinných při nástupu do funkce a během výkonu funkce toto přiznání předkládat
    3. aby byly stanoveny další formy sankcí za porušování tohoto předpisu, než je pouhé zveřejnění informace o něm (např. pokuta u členů vlády, zbavení funkce výrokem Nejvyššího soudu u některých zaměstnanců ve veřejné správě apod.)
    Gestor: ministr spravedlnosti ve spolupráci s ministrem vnitra; Kontrolní termín: 31.12.2002
    Úkol je plněn.

    Dne 1. září 2002 nabude účinnosti zákon č. 15/2002 Sb., kterým se mění zákon č. 238/1992 Sb., o některých opatřeních souvisejících s ochranou veřejného zájmu a o neslučitelnosti některých funkcí (zákon o střetu zájmů), ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony.

    Cílem novely zákona je zajistit, aby veřejní funkcionáři nezneužívali svého postavení a ve svém jednání prezentovali svou funkci způsobem, který nezpochybní jejich nestrannost a smysl pro obhajobu veřejného zájmu, který je s těmito funkcemi spojen. Zákon zajišťuje, aby poslancům a senátorům nebyly vedle platu za výkon veřejné funkce poskytovány navíc odměny od právnických osob, ve kterých má stát většinovou majetkovou účast, stejně jako je tomu např. u zaměstnanců správních úřadů a některých dalších státních orgánů. Tím se dosáhne i nezávislejšího postavení těchto osob na právnických osobách provozujících podnikatelskou činnost.

    K odstranění nesouladu mezi postavením zaměstnanců např. státních fondů a České národní banky a zaměstnanců Fondu národního majetku a Pozemkového fondu a k zamezení možnému střetu zájmů se do zákonů č. 171/1991 Sb. a č. 569/1991 Sb. doplňují ustanovení obdobná ustanovením § 73 odst. 2 až 4 zákoníku práce. Společně s uvedenou úpravou se doplňují do zákonů o Fondu národního majetku a o Pozemkovém fondu ustanovení upravující zákaz pobírat odměnu od obchodních společností, popř. družstev, i členům presidia a rady Fondu národního majetku a Pozemkového fondu, kteří byli do orgánů těchto právnických osob delegováni příslušným fondem. I u těchto funkcionářů je třeba považovat členství v orgánech obchodních společností (popř. družstev) za součást výkonu funkce v orgánech Fondu národního majetku nebo Pozemkového fondu, za který jim od příslušného fondu náleží odměna. Tím se rovněž dosáhne jejich nezávislejšího postavení v orgánech obchodních společností (družstev) a posílí se obhajoba zájmů Fondu národního majetku a Pozemkového fondu.

    V souvislosti se zákazem přijímání odměn od právnických osob provozujících podnikatelskou činnost za členství v jejich orgánech a zvýraznění tak skutečnosti, že tato činnost je součástí plnění pracovních povinností, resp. výkonu veřejné funkce, se doplňují do obchodního zákoníku zpřesňující ustanovení, podle kterých se rozsah náhrady škody hrazené členy orgánů právnických osob, kterými jsou ve výše uvedených případech poslanci, senátoři, členové presidia, rady a zaměstnanci Fondu národního majetku a Pozemkového fondu, uvádí do souladu s příslušnými ustanoveními zákoníku práce. Odpovědnost za škodu způsobenou těmito osobami v rozsahu přesahujícím odpovědnost podle zákoníku práce ponese stát, resp. Fond národního majetku nebo Pozemkový fond. Obdobná úprava je obsažena pro státní zaměstnance a ostatní zaměstnance v ministerstvech a správních úřadech, kteří budou do orgánů právnických osob provozujících podnikatelskou činnost vysláni jako zástupci státu, ve vládním návrhu zákona o změně zákonů souvisejících s přijetím zákona o službě státních zaměstnanců ve správních úřadech a o odměňování těchto zaměstnanců a ostatních zaměstnanců ve správních úřadech (služební zákon).

    Úpravy předpokládané ve Vládním programu boje proti korupci nejsou zatím realizovány a Ministerstvo spravedlnosti je ani nepřipravilo. Úkol je plněn pouze částečně.

12. V rámci přípravy zákona o státním zastupitelství provést analýzu postavení státního zastupitelství v soustavě státních orgánů s přihlédnutím k možnostem rozšířit jeho působnost také směrem k výkonu dozoru nad zákonností občanského soudního a správního řízení. Uvážit rozšíření možnosti vstupovat do civilního soudního řízení (typicky např. u žalob na určení platnosti smluv vzešlých z veřejných zakázek), do řízení v rámci správního soudnictví a v řízení před Ústavním soudem. Zajistit, aby specializovaným státním zástupcům při krajských státních zastupitelstvích příslušel dozor nad vyšetřováním nejzávažnějších forem organizovaného zločinu, hospodářské trestné činnosti a korupce, příp. aby (i tito) státní zástupci mohli sami toto vyšetřování provádět. Navrhnout způsob vyšetřování trestné činnosti policistů státními zastupitelstvími.
    Gestor: ministr spravedlnosti (ve spolupráci s nejvyšší státní zástupkyní)
    Kontrolní termín: 31.12.2002
    Úkol je plněn.

    Úkol byl dále částečně splněn novelou občanského soudního řádu provedenou zákonem č. 30/2000 Sb., jíž byl rozšířen okruh případů, kdy státní zastupitelství může vstoupit do zahájeného občanského soudního řízení.

    Vládou byl schválen návrh novely zákona o státním zastupitelství, který obsahoval další rozšíření působnosti státního zastupitelství v netrestní oblasti. Parlament však schválil novelu zákona o státním zastupitelství č. 14/2002 Sb., která je oproti vládnímu návrhu zúžená - nabývá účinnosti dne 1. března 2002. Novela zákona o státním zastupitelství stanovuje přesnější pravidla pro jmenování a odvolávání funkcionářů státních zastupitelství, zjednodušuje a zprůhledňuje vztahy mezi jednotlivými stupni státních zastupitelství a mezi státními zástupci, více zdůrazňuje koordinační úlohu Nejvyššího státního zastupitelství tak, aby celá soustava byla více funkční a mohla postupovat účinněji než dosud. V obecném rámci působnosti státního zastupitelství se stanovuje jeho oprávnění působit v jiném než trestním řízení za podmínek a způsobem stanoveným zákonem.

    V návrhu soudního řádu správního, který projednává Senát, je zakotvena úprava žalobní legitimace k ochraně veřejného zájmu, podle které žalobu proti rozhodnutí správního orgánu bude oprávněn podat též nejvyšší státní zástupce, pokud k jejímu podání shledá veřejný zájem.

    Na základě vyhlášky Ministerstva spravedlnosti č. 311/2000 Sb., kterou se mění vyhláška Ministerstva spravedlnosti č. 23/1994 Sb., o jednacím řádu státního zastupitelství, zřízení poboček některých státních zastupitelství a podrobnostech o úkonech prováděných právními čekateli, ve znění vyhlášky č. 265/1997 Sb. a vyhlášky č. 218/1998 Sb., došlo k soustředění dozoru nad zachováváním zákonnosti v přípravném řízení a ke stanovení příslušnosti k úkonům před zahájením trestního stíhání ve věcech závažné hospodářské a majetkové trestné činnosti podle hlavy druhé nebo deváté zvláštní části trestního zákona, se zvláštním důrazem na ty trestné činy, které byly spáchány ve prospěch zločinného spolčení, nebo pokud v souvislosti s jejich odhalováním či vyšetřováním byl nebo měl být spáchán trestný čin zneužívání pravomoci veřejného činitele podle § 158 trestního zákona nebo trestné činy podplácení, přijímání úplatku nebo nepřímého úplatkářství podle § 160 až § 162 trestního zákona, u vrchních státních zastupitelství. Možnost provádění jednotlivých vyšetřovacích úkonů, příp. celého vyšetřování, státním zástupcem je zakotvena v trestním řádu /§ 174 odst. 2 písm. b)/.

    Novela trestního řádu provedená zákonem č. 265/2001 Sb. celkově významně posiluje postavení státního zástupce, který bude mít v rámci přípravného řízení výlučné oprávnění, mimo jiné, k rozhodnutí o zastavení, podmíněném zastavení nebo přerušení trestního stíhání a o postoupení věci jinému orgánu. K vyšetřování trestných činů spáchaných příslušníky Policie ČR a příslušníky Bezpečnostní informační služby je určen, v zájmu objektivity, a to od počátku roku 2002, příslušný státní zástupce.

13. V rámci probíhající přípravy reformy správního trestání a správního řízení:
    1. klást důraz na maximální transparentnost správního řízení a pro rozhodování dle volné úvahy zavést obligatorní popis úředních postupů, k nimž při takovém rozhodování došlo
    2. uvážit možnosti přednostního (rychlejšího) vyřízení věci v rámci jednotlivých typů správních postupů na základě zákonem stanovené vyšší poplatkové povinnosti
    3. tam, kde je to možné a účelné, uvést, jak rychle musí řízení proběhnout
    4. připravit legislativní předpoklady pro vytvoření registru alespoň některých správních trestů (včetně těch uložených za provinění proti předpisům správního práva v oblasti pořádku ve státní správě a samosprávě, v oblasti veřejných zakázek, za kázeňská a disciplinární provinění, při nichž došlo k porušení povinností při výkonu veřejné správy)
    Gestor: ministr vnitra ve spolupráci s vedoucími ostatních ústředních správních úřadů
    Kontrolní termín: 30.6.2002
    Úkol je plněn.

    Ministr vnitra předložil vládě k 30.6.2001 návrh zákona o řízení před správními úřady (správní řád), jakožto obecný procesní předpis týkající se správního řízení. Tento návrh byl dne 12. září 2001 schválen usnesením vlády č. 893, Poslanecká sněmovna Parlamentu ČR jej však dne 15.2.2002 zamítla (sněmovní tisk č. 1070).

    K písm. a):
    Pokud jde o návrh zákona, k transparentnosti správního řízení přispívá především institut usnesení. Usnesení je správním aktem, jímž správní úřad rozhoduje v zákonem stanovených případech o procesních otázkách (týká se to téměř všech procesních úkonů, například určení lhůty k provedení úkonu, navrácení v předešlý stav či rozhodování o otázce účastenství). Oznamuje se účastníkům doručením písemného vyhotovení do vlastních rukou nebo ústním vyhlášením; to má účinky oznámení, pokud se účastník současně vzdá nároku na doručení písemného vyhotovení usnesení. Stanoví-li tak zákon, usnesení se pouze poznamená do spisu. S výjimkou usnesení, která se pouze poznamenávají do spisu a proti kterým je možno se ohradit, lze proti tomuto správnímu aktu podat procesní stížnost k odvolacímu správnímu úřadu.

    Důležité je však i zde upravené právo na nahlížení do spisu týkající se účastníků a jejich zástupců, v přítomnosti účastníků též jejich odborných konzultantů a v zákonem stanovených případech i jiných osob, a možnost účastníků vyjádřit se před vydáním správního aktu k jeho podkladům. Bez významu není ani informační povinnost správního úřadu - je povinen trvale zveřejnit informace o tom, kdy a kde je možno u něj učinit osobně podání, jakož i o spojení potřebném k tomu, aby bylo možno učinit podání pomocí technických prostředků, a další informace stanovené zákonem. Je také povinen na požádání dotčené osoby informovat o tom, které právní předpisy se týkají oboru jeho působnosti a působnosti nadřízených a podřízených správních úřadů, a též o tom, jak se podávají žádosti. Jinak poskytuje informace v souladu s obecnou úpravou. Snaha o maximální transparentnost správního řízení se projevila též v institutu předběžné informace. Podle příslušného ustanovení návrhu může každý požadovat od správního úřadu příslušného vydat správní akt či podmiňující správní akt, aby mu poskytl písemnou předběžnou informaci o tom, zda lze určitý záměr uskutečnit jen za předpokladu vydání správního aktu nebo podmiňujícího správního aktu a podle jakých hledisek bude posuzovat žádost o vydání správního aktu nebo podmiňujícího správního aktu.

    Co se týče rozhodování dle volné úvahy, k obligatorním náležitostem správního aktu v rámci výrokové části patří i výčet právních ustanovení, podle nichž bylo rozhodováno. V odůvodnění se potom uvedou důvody vydání správního aktu, podklady pro jeho vydání, úvahy, kterými se správní úřad řídil při jejich hodnocení a při výkladu právních předpisů, a jak se správní úřad vypořádal s návrhy a námitkami účastníků a s jejich vyjádřením k podkladům správního aktu.

    K písm. b):
    Možnost přednostního (rychlejšího) vyřízení věci v zákonem stanovených případech a při vyšší poplatkové povinnosti byla obsažena v návrhu správního řádu, tak jak byl ke dni 30. června 2001 předložen vládě ministrem vnitra. Na základě stanoviska Legislativní rady vlády byl však tento institut posléze z návrhu zákona vypuštěn.

    K písm. c):
    Vládní návrh správního řádu upravuje lhůty pro vydání správního aktu. Správní úřad je dle tohoto ustanovení povinen vydat správní akt bez zbytečného odkladu.

    Návrh správního řádu obsahuje dále úpravu ochrany před nečinností, jíž se může po uplynutí lhůty pro vydání správního aktu domáhat účastník procesní stížností u odvolacího správního úřadu. Odvolací správní úřad může učinit potřebná opatření proti nečinnosti i z moci úřední.

    K písm. d):
    Vytvoření registru některých správních trestů se mělo stát součástí věcného záměru zákona o správním trestání. V průběhu vnitřních jednání na Ministerstvu vnitra a v součinnosti s dalšími ústředními správními úřady však převládl názor, že by vytvoření centrálního registru správních trestů bylo příliš nákladné a představovalo by značnou zátěž pro ústřední orgány státní správy. Užitečnost takového registru byla přitom mnohými experty zpochybňována.

    V případě vytvoření centrálního registru správních trestů by musela být rovněž stanovena působnost příslušného ministerstva buď formou novelizace zákona č. 2/1969 Sb., o zřízení ministerstev a jiných ústředních orgánů státní správy České republiky, ve znění pozdějších novel, nebo přijetím samostatného zákona o registru správních trestů.

    Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nebude v dohledné době Ministerstvo vnitra návrh na vytvoření centrálního registru patrně předkládat.

14. Vypracovat věcný záměr novely zákona č. 552/1991 Sb., o státní kontrole, ve znění pozdějších předpisů, nebo nového předpisu tak, aby
    1. byl definován státní kontrolní systém, určeny jeho prvky (kontrolní instituce, jejich působnost a kompetence atd.)
    2. byl určen gestor jednotného výkonu státní kontroly, jakožto garant materiálního, technického a metodického zabezpečení výkonu státní kontroly
    3. byly stanoveny přísné správní sankce za nerealizaci kontrolních závěrů.
    Gestor: ministr financí; Doporučuje se spolupracovat: prezident NKÚ; Původní termín: 28.2.2000
    Úkol je splněn.

    Dne 1. ledna 2002 nabyl účinnosti zákon č. 320/2001 Sb., o finanční kontrole ve veřejné správě a o změně některých zákonů (zákon o finanční kontrole).

    K písm. a):
    Zákon o finanční kontrole vytváří právní rámec pro zakotvení systému finanční kontroly jako nedílné součásti finančního řízení na všech stupních organizace veřejné správy, -upravuje základní organizační vztahy na úseku finanční kontroly v soustavě orgánů veřejné správy a stanoví základní pravidla pro provádění předběžných, průběžných a následných finančních kontrol národních a zahraničních prostředků.

    K písm. b):
    Vymezuje třístupňový systém finanční kontroly, v němž funkci metodického, řídícího a koordinačního centra plní Ministerstvo financí, které má být garantem jednotného výkonu finanční kontroly ve veřejné správě.

    K písm. c):
    Zákon stanoví za nepřijetí nebo nesplnění opatření k nápravě nedostatků oprávnění kontrolního orgánu uložit pokutu do výše 1.000.000,- Kč.
    Zákon o finanční kontrole ve veřejné správě a o změně některých zákonů ukládá orgánům veřejné správy povinnost zajistit zřízení systému finanční kontroly do 6 měsíců po nabytí účinnosti tohoto zákona. Tento zákon rozděluje vnitřní kontrolní systém na dvě části: řídící kontrolu a interní audit. V rámci řídící kontroly zákon neukládá sestavování plánu kontrolní činnosti. Zákon však stanoví povinnost sestavování plánu interního auditu (což je kontrolní činnost prováděná útvarem interního auditu, který je funkčně oddělen od řídících výkonných struktur).

15. Provést analýzu postavení zpravodajských institucí zabývajících se v ČR ochranou ekonomických zájmů státu. V případě potřeby navrhnout nová koncepční, legislativní, organizační a další řešení. Zabývat se vztahem mezi zpravodajskými službami a dalšími institucemi zaangažovanými na ochraně ekonomických zájmů ČR.
    Gestor: ministr bez portfeje ve spolupráci s ministrem vnitra a ministrem financí
    Původní termín: 30.6.1999
    Úkol je splněn.

    Zlepšení součinnosti zpravodajských služeb s dalšími bezpečnostními útvary se projevilo od konce roku 1999, kdy se začalo provádět usnesení Rady pro zpravodajskou činnost k exekutivním opatřením ke zlepšení komunikace mezi zpravodajskými službami a Policií ČR. Byla revidována a nově uzavřena řada realizačních a rámcových dohod mezi zpravodajskými službami a Policií ČR v oblasti výměny informací.

16. V rámci prověrky právního řádu a při přípravě nových předpisů indikovat legislativní zdroje korupčního jednání (neexistence kontrolních mechanismů, přílišná vágnost veřejnoprávních předpisů, přílišná koncentrace rozhodovací pravomoci v jedněch rukou bez možnosti nezávislé (vnější) kontroly, konstrukce procesů časově a věcně neadekvátních vyřizované věci, neexistence sankce za překračování pravomocí) a navrhovat jejich odstranění.
    Gestor: všichni členové vlády; Termín: průběžně
    Úkol je plněn.

    Policie ČR ÚOK získává poznatky o korupci a machinacích v oblasti výběrového řízení a přidělování veřejných zakázek v rámci centrálních článků státní moci a regionální správy. Příčinu spatřuje:

    - v neprůhledném systému zadávání veřejných zakázek, zneužívání ustanovení § 50 zákona č. 199/1994 Sb., o zadávání veřejných zakázek, v platném znění
    - v legislativních překážkách při odhalování trestné činnosti v oblasti daní a poplatků, v ustanovení § 24 odst. 5 písm.d) zákona č. 337/1992 Sb., o správě daní a poplatků, v platném znění. Prolomením hranice mlčenlivosti by orgány činné v trestním řízení měly legitimní přístup k poznatkům získaným v rámci správy daní a poplatků, které by byly použitelné jako důkazy v trestním řízení vedeném pro podezření z korupčního jednání a nikoli z daňového deliktu (i když s ním souvisí).

    Jednotlivá ministerstva v uvedeném smyslu analyzují svoje vnitroresortní předpisy a průběžně přistupují k jejich úpravě.

##### B. Organizační opatření

1. V působnosti jednotlivých resortů indikovat zdroje a formy korupčního jednání, provádět jejich analýzu a navrhovat protikorupční mechanismy. Vytvářet podmínky pro informovanost občanů o jejich právech při jednání s úřady (např. formou vyvěšení textu správního řádu atd. v úředních místnostech apod.). Navrhnout, realizovat a vyhodnocovat technická opatření k potírání korupce.
   Gestor: všichni vedoucí ústředních správních úřadů a všichni přednostové okresních úřadů
   Termín: průběžně
   Úkol je plněn.
   Všechny resorty usilují o zprůhlednění procesu poskytování státních prostředků a výrazně omezují možnost ovlivnění při rozhodování.
   Kodex etiky zaměstnanců ve veřejné správě
   Vláda ČR schválila svým usnesením ze dne 21. března 2001 č. 270 "Kodex etiky zaměstnanců ve veřejné správě" (Kodex). Členům vlády, vedoucím ústředních orgánů státní správy a přednostům okresních úřadů je tímto usnesením uložen úkol vydat Kodex pro potřeby jejich úřadů a seznámit s ním jejich zaměstnance. V souladu s tímto usnesením vydalo Ministerstvo vnitra Kodex formou informativního materiálu pro veřejnost. Účelem Kodexu je podporovat žádoucí standardy chování zaměstnanců ve veřejné správě a informovat veřejnost o chování, jež je oprávněna od zaměstnanců ve veřejné správě očekávat. Kodex je doporučením pro zaměstnance správních úřadů a pro zaměstnance územních samosprávných celků.
   Etický kodex policisty
   Na základě "Doporučení Rady Evropy k Evropskému kodexu etických zásad policejní práce" a v souladu s novelou zákona o služebním poměru zpracovaly odborné složky Ministerstva vnitra návrh Etického kodexu policisty. Kodex definuje žádoucí standardy chování příslušníků Policie ČR a poskytuje veřejnosti přehled o chování, jež je oprávněna od příslušníků Policie ČR očekávat. Kodex je doporučením pro chování příslušníků Policie ČR v každodenní policejní práci. Formulace konečného znění kodexu je v procesu příprav.
   Činnost protikorupční komise Ministerstva vnitra
   Členové komise jsou zástupci Inspekce ministra vnitra, Policejního prezidia ČR, PČR útvaru pro odhalování korupce a závažné hospodářské trestné činnosti služby kriminální policie a vyšetřování, odboru vnitřní kontroly Ministerstva vnitra. Náplní činnosti komise, kromě korupčního jednání zaměstnanců Ministerstva vnitra, je také zjišťování případných možných korupčních zdrojů v resortu, na jejichž základě jsou odborem vnitřní kontroly navrhovány a prováděny tématické, systematické, komplexní, následné kontroly a kontrolní průzkumy. K tomuto účelu by měla napomáhat i speciální telefonní linka, zřízená k podávání stížností, podnětů a upozorňování občanů na korupční jednání zaměstnanců resortu MV.
   Na internetových stránkách Ministerstva vnitra je zveřejněna rubrika "Boj proti korupci". Je možno zde najít Vládní program boje proti korupci, Zprávu o korupci v ČR, etický kodex, antikorupční smlouvy, informace o protikorupčních aktivitách v zahraničí atd.
   Prostřednictvím tiskových zpráv tzv. "Informačního servisu MV" jsou zveřejňovány informace o problematice korupce.
   V roce 2001 proběhla protikorupční kampaň Ministerstva vnitra:
   - v pražské MHD - ve vozech metra bylo umístěno 100 kusů letáků a v tramvajích 1.400 kusů letáků s kreslenými vtipy Vladimíra Renčína na téma korupce (4 varianty) a heslem: "Ministr vnitra varuje: Korupce poškozuje charakter";
   - celkem 25.000 kusů tzv. pohlednic grátis s kresleným vtipem V. Renčína a stejným heslem jako u letáků bylo distribuováno na 213 vybraných místech (internetové kavárny, kavárny, bary, restaurace) na území měst Plzeň, České Budějovice, Hradec Králové, Ostrava a Brno;
   - dále proběhly soutěže v rádiích: otázky na dané téma, které byly formou soutěží o ceny (čepice s logem "úplatky neberu, nedávám" a trika s logem a s výše uvedeným heslem) prezentovány vždy po dobu jednoho měsíce 5x týdně;
   - samolepky s logem "úplatky neberu, nedávám" a heslem: "Ministr vnitra varuje: Korupce poškozuje charakter" byly distribuovány na stánku Ministerstva vnitra na veletrhu Invex.
   V rámci Ministerstva financí byl vypracován Akční plán integrity celní správy, který ve 12 klíčových faktorech indikuje zdroje a formy potencionálního korupčního ohrožení. Na odboru Inspekce Generálního ředitelství cel byla zřízena anonymní telefonní linka, kde mohou občané upozorňovat na korupci v celní správě. Stížnosti šetřené v roce 2001 se týkaly v převážné míře negativního a nezákonného jednání a postupu pracovníků územních finančních a celních orgánů, jakož i zaměstnanců Ministerstva financí. V období r. 2001 bylo řešeno celkem 67 stížností, podnětů a oznámení došlých na MF. Z uvedených poddání se dva případy týkaly údajného korupčního jednání pracovníků resortu, které však nebylo prokázáno.
   V resortu Ministerstva obrany byly vydány interní normativní akty konkretizující způsoby hospodaření s majetkem ČR, např. rozkaz ministra obrany, který stanovuje působnost služebních orgánů při rozhodování o náhradách škod způsobených státu, vydávání povolení k odpisu škod z evidence škod a stanovení funkcí a služebních zařazení, pro jejichž výkon je nezbytné uzavření dohody o hmotné odpovědnosti. Byla ustanovena Rada pro posuzování závažných škod způsobených státu, jejímž úkolem je i v odůvodněných případech posuzovat, zda osobní odpovědnost za vznik škody, kterou stanovil nadřízený, nebyla negativně ovlivněna jeho osobní vazbou na viníka škody.
   Ke konkretizaci některých ustanovení obecně závazných předpisů upravujících hospodaření s majetkem státu byl dále vydán rozkaz ministra obrany, který upravuje úplatné nabývání majetku, provedení prací a nákup služeb. K řešení případů závažné majetkové a hospodářské trestné činnosti bylo ve struktuře Vojenské policie zřízeno zvláštní oddělení.
   V ostatních resortech je indikace zdrojů a forem korupčního jednání prováděna v rámci kontrolních šetření, a to především při pravidelných kontrolách hospodaření s finančními prostředky státního rozpočtu a s majetkem státu v aparátu resortů, v organizacích, jejichž jsou resorty zřizovatelem, a u podnikatelských a nepodnikatelských subjektů. Kontroly probíhají v souladu s plány kontrolních činností a týkají se mj. výběrových řízení podle zákona č. 199/1994 Sb., o zadávání veřejných zakázek, a poskytování investičních a neinvestičních dotací ze státního rozpočtu, kde lze zejména výskyt korupce předpokládat. Provádění dalších kontrol vyplývá z podání občanů. Dále jsou kontroly prováděny na přímý příkaz ministrů.
   Osvědčují se ve vestibulech instalované a veřejnosti volně přístupné zařízení PC s transparentním přístupem ke všem požadovaným informacím podle zákona č. 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím.
   Agenda a řízení okresních úřadů s reálným rizikem korupčního jednání
   Rizika korupčního jednání v rámci činnosti okresních úřadů je možno zařadit do těchto oblastí:
   - Výběrová řízení; rozhodování o zadávání veřejné zakázky dle zákona č. 166/1994 Sb., o zadávání veřejných zakázek, v platném znění.
     Opatření: zvýšit počet členů komisí, jejich častější obměna, striktně dodržovat zákon č. 199/1994 Sb. a směrnici okresních úřadů pro zadávání veřejných zakázek (jasná kritéria, komisionální rozhodování i u malých zakázek)
   - Přestupková agenda; rozhodování o přijetí - nepřijetí sankce
     Opatření: komisionální rozhodování o přijetí a výši sankce
   - Rozdělování státních dotací
     Opatření: komisionálně prověřit oprávněnost žádosti, její kompletnost a po zvážení navrhnout pořadí žadatelů podle předem stanovených kritérií
   - Rozhodnutí o odvolání proti rozhodnutím stavebních úřadů a stavebních komisí;
     Možné zdroje korupce spočívají v zájmu na výsledku řízení, jak ze strany odvolatele, tak i protistrany, u přestupků a správních deliktů v zájmu na snížení sankce, na zrušení prvoinstančního rozhodnutí.
     Opatření: Dodržovat řádně zásady vylučování pracovníků nebo členů správního orgánu z důvodu možné pochybnosti o jejich podjatosti; zaměřit se na zpracování jednoznačných a jednotných výkladů sporných zákonných ustanovení; sledovat judikaturu obsahující výklad zákonných ustanovení; posílit kontrolní činnost zejména v případech rozhodování na základě správního uvážení a při povolování výjimek
   - Územní plánování - v oblasti výběrového řízení zpracovatele
     Opatření: Změna komisí s více členy
   - Památková péče - v oblasti poskytování finančních prostředků, dotací
     Opatření: Poskytovat komisionálně, určit jasná kritéria
     V oblasti udělování rozhodnutí v památkové péči spočívají možnosti korupce v ovlivnění rozhodnutí dle zájmu žadatele.
     Opatření: dodržovat nepodjatost, zvýšit kontrolní činnost
2. Vypracovat v rámci platné zákonné úpravy dohody mezi Policií ČR a kontrolními (zejména finančními) institucemi za účelem zkvalitnění spolupráce, včetně komunikace a zajištění výměny poznatků nezbytných pro jejich činnost.
   Gestor: ministr vnitra ve spolupráci s ministrem financí a guvernérem ČNB a s dalšími vedoucími ústředních správních úřadů; Termín: průběžně
   Úkol je plněn.
   V oblasti působnosti ÚOK, především na úseku boje proti praní špinavých peněz, jsou příslušná opatření realizována na základě Dohody uzavřené v souvislosti s nutností zabezpečit realizaci dalších ofensivních opatření proti legalizaci výnosů z trestné činnosti. Tato Dohoda byla v souladu se zákonem č. 61/1996 Sb., o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a o změně a doplnění souvisejících zákonů, uzavřena mezi Ministerstvem financí - Finančním analytickým útvarem a Ministerstvem vnitra. V závěru roku 2001 došlo mezi Ministerstvem vnitra a Ministerstvem financí k uzavření Dohody o společném postupu, vzájemné pomoci a součinnosti v postupu proti trestné činnosti ohrožující fiskální zájmy státu. V rámci uzavřené Dohody byli zmocněni vrchní ředitel Ústředního finančního a daňového ředitelství a policejní prezident k uzavření prováděcích protokolů k Dohodě, ve kterých budou podrobně specifikovány konkrétní formy spolupráce k plnění předmětu Dohody. Současně byly plněním Dohody pověřeny příslušné orgány správy daní a příslušné orgány Policie ČR.
   V souvislosti se zajištěním úkolů kladených na ÚOK, vyplývajících z "Aktualizace koncepce boje proti organizovanému zločinu" byla již koncem roku 1998 navázána spolupráce mezi Komisí pro cenné papíry, Bankovním dohledem ČNB, Bankovní asociací a Policií ČR. Charakter oficiální písemné dohody však tato spolupráce dosud nedostala.
   Dne 7. ledna 2002 byla vydána ve sbírce pokynů Inspekce ministra vnitra Dohoda o součinnosti při plnění úkolů v trestním řízení ve věcech, v nichž státní zástupce koná trestní řízení proti příslušníkům Policie ČR, mezi Nejvyšším státním zastupitelstvím, Policejním prezidiem ČR a Inspekcí ministra vnitra. Účelem dohody je předcházet sporům o výkon působnosti a pravomoci při provádění úkolů trestního řízení a vykonávání činností, nezbytných pro plnění úkolů v trestním řízení ve věcech, v nichž státní zástupce koná trestní řízení proti příslušníkům Policie ČR.
   Finanční analytický útvar Ministerstva financí spolupracuje s orgány dohledu nad finančními institucemi, a to jak na smluvním základě, tak i ze zákona (např. spolupráce s Komisí pro cenné papíry a Střediskem cenných papírů dle zákona č. 61/1996 Sb., v platném znění). Spolupráce, především s orgány činnými v trestním řízení, je pravidelně vyhodnocována a přijímána potřebná opatření operativního charakteru.
   Pokračuje spolupráce Generálního ředitelství cel s Policejním prezidiem ČR .12
   V rámci spolupráce Ministerstva obrany a Ministerstva vnitra je významná Smlouva o spolupráci a vzájemných vztazích mezi Vojenskou policií a Policií ČR, která je v boji proti korupci v praxi plně uplatňována.
3. Při každém zjištěném nebo veřejně prezentovaném případu korupčního nebo obdobného jednání vždy
   1. po pravomocném skončení trestního stíhání vydat podrobnou zprávu a zveřejnit ji
   2. v případě nemožnosti zveřejnění s ohledem na nezbytnost ochrany utajovaných skutečností předložit vždy alespoň stručnou informaci o podstatě obvinění
   3. podrobnou zprávu uložit a zveřejnit poté, kdy ochrana příslušných utajovaných skutečností již pozbude na významu
   4. důsledně ctít zachování principu presumpce neviny a dbát i na ochranu osobních údajů osob, u nichž doposud nedošlo k prokázání provinění
   Gestor: všichni vedoucí ústředních správních úřadů a přednostové okresních úřadů, ředitel BIS
   Termín: průběžně
   Úkol je plněn.
   Na základě dotazů novinářů průběžně informuje Ministerstvo vnitra - odbor tisku a public relations veřejnost o případech projednávaných "Protikorupční komisí" (zřízena 7.9.1999 odborem vnitřní kontroly MV ve spolupráci s Inspekcí MV, Policejním prezidiem ČR a Úřadem vyšetřování pro ČR). Policie každoročně zveřejňuje souhrnnou informaci o počtu stížností na jednání policistů, kterými se zabývaly kontrolní orgány Policie ČR. Inspekce ministra vnitra pak zveřejňuje zprávu o trestné činnosti policistů.
   Problematika korupce je na Ministerstvu spravedlnosti úkolem v roce 2001 vzniklého odboru generální inspekce (OGI). Tento útvar se zabývá m.j. otázkou rizik, mezi něž patří i problematika korupce. Některá podání, která OGI vyřizuje, obsahují podněty o korupci týkající se průběhu trestních a občanskoprávních řízení, činnosti rejstříkových soudů, správců konkurzních podstat, vězeňského personálu apod. V roce 2001 bylo evidováno celkem 14 podání, která obsahovala podezření z korupčního jednání pracovníků justice. Všechna podání byla postoupena místním expoziturám Policie ČR - ÚOK. Nedošlo však k případu, že by se prvotní podezření zatím potvrdilo. Pracovníci OGI se zúčastňují konkrétních vzdělávacích akcí Projektu boje proti korupci v ČR, zpracovaného IVMS, apod.
   Zdroje korupčního jednání ve Vězeňské službě ČR (VS) jsou shledávány v oblasti veřejných zakázek a v jednání zaměstnanců při práci s osobami obviněnými či odsouzenými (jedná se např. o umožnění používat mobilní telefon za úplatu, předávání vzkazů obviněným od spoluobviněných nebo třetích osob, odesílání a příjem osobní korespondence obviněných mimo cenzuru, předávání balíků bez řádné kontroly, za úplatu umožnění návštěvy odsouzené ženy odsouzeným mužem za účelem pohlavního styku, za úplatu provádění neoprávněných nákupů pro odsouzené v prodejně určené pro zaměstnance, prodej drogy obviněným a odsouzeným). Za rok 2001 bylo zjištěno 32 případů nezákonné činnosti zaměstnanců Vězeňské služby, které lze označit za korupční jednání. K zabránění korupčních jednání se průběžně upravují vnitřní předpisy (např. NGŘ č. 44/2001, kterým se stanoví režim používání mobilních nebo záznamových zařízení ve střežených objektech VS s účinností od 1.1.2002). Na vchodech do objektů VS jsou instalovány detekční rámy a rentgeny ke kontrole zavazadel a balíčků apod.
   Na základě výsledků kontrol Generální inspekce Ministerstva zahraničních věcí byly dva případy v roce 2001 postoupeny ÚOK k prošetření. Dosud nebylo prošetřování těchto případů ukončeno. V jednom případě podalo MZV trestní oznámení na již bývalého pracovníka MZV pro podezření ze spáchání trestného činu podvodu. Vyšetřovatel vznesl obvinění pro uvedený trestný čin. Kontroly Generální inspekce MZV byly zaměřeny především na hospodaření příspěvkových organizací, na dodržování zákona o zadávání veřejných zakázek a dále na vybrané zastupitelské úřady, především jejich konzulární úseky.
   Kontrolní činností útvarů Inspekce Ministerstva financí - GŘC a šetřením orgánů činných v trestním řízení bylo v roce 2001 zjištěno celkem 54 případů protiprávního jednání zaměstnanců celní správy v souvislosti s výkonem služby. Obvinění bylo sděleno u 61 trestných činů (včetně případů oznámených v předchozím období). Jednalo se především o případy zneužívání pravomoci veřejného činitele podle § 158 trestního zákona, přijímání úplatku podle § 160 trestního zákona, zkrácení daně, poplatku a podobné povinné platby § 148 trestního zákona a případ krádeže podle § 247 trestního zákona. V roce 2001 bylo v rámci Celní správy uloženo celkem 303 kázeňských trestů podle § 33 zákona č. 186/1992 Sb., propuštěno ze služebního poměru podle § 106 odst. 1 písm. d) a e) zákona bylo celkem 11 celníků a podle § 107 zákona celkem tři celníci.
   V rámci Ministerstva obrany bylo vojenskou policií v roce 2001 předáno k vyšetřování policii 18 případů z oblasti kvalifikované zejména hospodářské trestné činnosti, přičemž vyšetřovatelem Policie ČR bylo sděleno 29 osobám obvinění ze spáchání trestného činu. Přibližně polovina případů byla oznámena Inspekcí ministra obrany a Úřadem ekonomické kontroly MO. Z hlediska podezření z korupce šlo zejména o následující případy:
   - bývalé lékařce odvodní komise a občanské zaměstnankyni územní vojenské správy bylo sděleno obvinění pro trestný čin přijímání úplatku podle § 160 odst.1 a 2 tr. z, v souběhu s trestným činem obcházení branné povinnosti podle § 268 odst.2 písm b) tr. z.. Vazební vyšetřování je ve stavu přípravného řízení, včetně dalšího rozšíření o pachatele stíhané z řad branců, kterým mělo být za úplatu obstaráno "Osvědčení o zániku branné povinnosti";
   - případ podezření ze spáchání trestného činu pletichy při veřejné soutěži a veřejné dražbě podle § 128a odst. l, odst. 2 písm.a) a odst. 3 tr. z. a přijímání úplatku podle § 160 odst. 1 tr. z. u bývalého vojáka z povolání u Generálního štábu AČR. Trestné činy měly být spáchány při vyhlašování výběrových řízení v letech 1998 až 2001. Věc je ve stadiu před ukončením vyšetřování;
   - případ podezření ze spáchání trestného činu týkajícího se zakázky na dodávku výškoměrů pro Armádu ČR. Na základě prověření skutečností nasvědčujících spáchání trestného činu provedeného Policií ČR ÚOK ve spolupráci s Vojenskou policií byli obviněni dva příslušníci a jeden bývalý příslušník Generálního štábu AČR ze spáchání trestného činu "porušování závazných pravidel hospodářského styku" podle § 127 odst. 1 tr. zákona a "porušování povinnosti při správě cizího majetku" podle § 255 odst. 1 a 3 tr. zákona, spáchaných formou účastenství.
   V rámci působnosti Ministerstva práce a sociálních věcí bylo Policií ČR šetřeno a následně odloženo podání, upozorňující na údajné přijímání úplatků posudkovým lékařem České správy sociálního zabezpečení. Na přijímání úplatků stejným lékařem však upozornilo i další podání. Lékař byl proto okamžitě převeden na jinou práci, kde nedocházelo k jeho styku s klienty a věc byla opět předána orgánům činným v trestním řízení. V současné době již tento lékař není zaměstnancem České správy sociálního zabezpečení.
   V rámci systému České správy sociálního zabezpečení byla šetřena tři podání poukazující na údajné přijímání úplatků posudkovými lékaři. Dvě z těchto podání byla vyhodnocena jako neopodstatněná a odložena, třetí zůstává v šetření.
   Bezpečnostní informační služba se v roce 2001 zabývala jedním případem korupčního jednání příslušníka BIS. Jednalo se o pokus o ovlivnění výsledku certifikačního řízení ve prospěch jedné firmy v neprospěch firmy další. Dané osobě bylo odebráno osvědčení ke styku s utajovanými skutečnostmi a byla propuštěna ze služebního poměru. S případem byli seznámeni všichni příslušníci BIS.
   Z podkladů dalších resortů vyplývá, že v rámci jejich působnosti nebyl v roce 2001 zjištěn případ korupčního nebo obdobného jednání.
   Přednostové okresních úřadů jsou v pravidelném kontaktu s veřejností, občané mají možnost se k činnosti okresních úřadů vyjadřovat. S konkrétním případem korupce se okresní úřady většinou nesetkaly. Okresní úřady využívají pro zveřejňování informací i hromadné sdělovací prostředky, ve kterých jsou podávány zprávy a další aktuální informace. Podle potřeby reagují na kritická upozornění a články.
4. Zajistit zřízení kontaktního poradenského centra pro oběti korupce, příp. při jeho zřízení spolupracovat a zabezpečit jeho mediální prezentaci.
   Gestor: ministr vnitra ve spolupráci s vedoucími ostatních ústředních správních úřadů
   Původní termín: 31.12.1999
   Úkol je splněn.
   Ministerstvo vnitra zajistilo zřízení kontaktního poradenského centra pro oběti korupce v rámci své působnosti. Otevřena zůstává možnost, aby obdobné centrum vzniklo i mimo rámec státní správy. Zde záleží na iniciativě soukromé, nevládní sféry.
5. V působnosti jednotlivých resortů stanovit orgán (pracoviště), k němuž je možné se obracet se stížnostmi a podněty a umožnit přímé (např. telefonické, e-mailové apod.) konzultace občanů s pracovníky tohoto orgánu. Uvážit možnosti podpory činnosti nevládních poradenských center pro oběti korupce (přitom zejména přihlédnout k potřebě zajistit ochranu osob, které by se na tato centra obracely)
   Gestor: všichni vedoucí ústředních správních úřadů; Termín: neprodleně
   Úkol je splněn.
   Všechny resorty zajistily zřízení kontrolního pracoviště, způsobilého k vyřizování stížností, oznámení, podnětů a petic občanů, a to telefonicky nebo prostřednictvím internetu. Většina resortů zveřejňuje výroční zprávy o činnosti vnitřních kontrolních útvarů. Jsou ustanoveny kanceláře pro styk s veřejností.
   Speciální protikorupční linka s telefonní číslem 02/61432222 a e-mailovou adresou stiznosti@mvcr.cz byla na Ministerstvu vnitra zavedena v roce 1999.
   Za rok 2001 bylo přijato a vyřízeno přibližně 730 telefonických podání (tj. přibližně stejný počet jako v roce 2000) a 4.600 podání přijatých elektronickou poštou (tj. stoupající trend). Žádné z telefonických ani elektronických podání však nebylo možno hodnotit jako upozornění na konkrétní korupční jednání policistů, zaměstnanců Ministerstva vnitra či přednostů okresních úřadů. Většinu z podání (80 %) lze označit jako žádosti o poskytnutí informací podle zákona č 106/1999 Sb., o svobodném přístupu k informacím. Nejčastěji se vyskytujícím předmětem těchto podání je nečinnost policistů či zaměstnanců Ministerstva vnitra, jejich nevhodné chování, nesprávný či zdlouhavý způsob vyšetřování trestných činů nebo přestupků (hlavně dopravních), nesprávné prošetřování stížností podle vládní vyhlášky č. 150/1958 Ú.l., o vyřizování stížností, oznámení a podnětů pracujících.
6. Provádět pravidelné vnitřní kontroly se zaměřením na výskyt korupce a o jejích výsledcích informovat veřejnost. Vždy usilovat o odhalování příčin těchto negativních společenských jevů. Vyvozovat personální odpovědnost z nedodržení předpisů u vedoucích pracovníků.
   Gestor: všichni vedoucí ústředních orgánů státní správy a přednostové okresních úřadů, ředitel BIS
   Termín: průběžně
   Úkol je plněn.
   Ve všech resortech jsou prováděny pravidelné kontroly, jejichž předmětem jsou oblasti, které mohou být korupcí ohroženy (veřejné zakázky, kontroly plnění opatření doporučených při komplexních kontrolách hospodaření v přímo řízených organizacích). V případě prokázání osobní odpovědnosti, při zjištění negativních jevů, jsou tyto skutečnosti řešeny personálními opatřeními. Řada resortů novelizovala svoje interní předpisy týkající se kontroly. Výsledkem kontrol jsou zpravidla systémová opatření, pracovně právní postih a výjimečně i trestní stíhání (např. v resortu MO, MPSV). Kromě kontroly specializované má zásadní význam výkon kontroly ze strany řídících funkcionářů. O výsledcích kontrolní činnosti informují resorty především tehdy, jsou-li zjištěny závažné nedostatky, v případech postoupení věci orgánům činným v trestním řízení. Některé resorty také mají ustaven zvláštní poradní orgán (např. MMR, MV) za účelem prohloubení kontrolních mechanismů, k zjišťování negativních jevů a určení personální odpovědnosti. Pro zvýšení účinnosti kontroly je zaváděno řízení kontroly a sledování vybraných úkolů ministerstev pomocí výpočetní techniky.
7. Podporovat všechny formy vědeckého výzkumu o korupci. Pravidelně opakovat výzkumy, aby mohla být data porovnávána z časového hlediska. Výsledky výzkumů publikovat. Podporovat i nezávislou publicistickou a dokumentaristickou činnost odhalující případy korupčního jednání (např. formou grantu).
   Gestor: ministr vnitra ve spolupráci s ministrem spravedlnosti, ministrem kultury, ministrem, školství, mládeže a tělovýchovy a dalšími členy vlády; Termín: průběžně
   Úkol je plněn.
   Policejní prezidium ČR na počátku roku 2001 zadalo Sociologickému ústavu AV ČR - Centru pro výzkum veřejného mínění veřejnou zakázku, a to monotematický výzkum názorů populace ČR starší 15 let, s názvem Spokojenost veřejnosti s činností Policie ČR. Tento výzkum je nezbytným podkladem (ukazatelem kvality práce policie), který slouží při tvorbě a realizaci nového systému hodnocení práce policistů a útvarů Policie ČR, který se v podmínkách policie rozbíhá. Výzkum provedený v dubnu 2001 ukázal, že Policii ČR v místě bydliště i v rámci celého teritoria státu důvěřuje 67 % obyvatel.
   Institut pro kriminologii a sociální prevenci, který je výzkumným pracovištěm v resortu Ministerstva spravedlnosti, zařazuje do své činnosti úkoly, které se dotýkají různých aspektů problematiky korupce. Jde zejména o výzkumy v oblasti organizovaného zločinu (v období 1999-2003 probíhá již třetí etapa výzkumu organizovaného zločinu) a v oblasti hospodářské kriminality. V rámci tohoto výzkumu jsou prováděny expertní odhady výskytu korupce a způsobů korupčního jednání; tyto odhady jsou sledovány již pravidelně od roku 1992 a výsledky jsou uveřejňovány v odborných publikacích.
8. Podporovat činnost nevládních organizací zabývajících se bojem proti korupci (např. Transparency International). Dohodnout s těmito organizacemi způsob, formu a rozsah spolupráce.
   Gestor: ministr bez portfeje ve spolupráci se všemi vedoucími ústředních orgánů státní správy
   Termín: průběžně s kontrolním termínem vždy k 30.6.
   Úkol je plněn.
   Ve dnech 7.-11. října 2001 se v Praze uskutečnila 10. mezinárodní protikorupční konference, kterou organizovala nestátní nezisková organizace Transparency International ČR. Konferenci zahájil prezident republiky, plenární zasedání otevřel projevem předseda vlády. Předseda vlády převzal nad konferencí záštitu, vláda konferenci podpořila i finanční půjčkou ve výši 30 mil. Kč. Konference se zúčastnili politici, vládní úředníci, zástupci občanských iniciativ i soukromého sektoru, aby společně hledali nové účinné protikorupční strategie. V rámci odborného programu se konalo více než 100 workshopů, na nichž vystoupilo 300 řečníků. Výstupy z těchto workshopů jsou zveřejněny na internetové stránce konference www.10iacc.org. Všechny dokumenty by měly být zpracovány na CD-ROM. Součástí konference byly doprovodné programy jako Studentské fórum nebo mezinárodní výstava "Uměním proti korupci".
   Spolupráce mezi Ministerstvem vnitra a Transparency International má řadu podob (výměna materiálů, zprostředkování expertních konzultací, semináře, kulaté stoly). Zástupci státní správy byli také členy poradního orgánu Transparency International pro přípravu 10. mezinárodní protikorupční konference v Praze roku 2001.
9. Podporovat činnost parlamentních vyšetřovacích komisí zaměřených na vyšetřování zvlášť závažných případů korupčního jednání.
   Gestor: všichni členové vlády; Termín: průběžně
   Úkol je plněn.
   Odbory vnitřní kontroly ústředních správních orgánů na požádání orgánů činných v trestním řízení poskytují těmto orgánům informace k daným případům, včetně provádění kontrolních šetření, pokud takovými informacemi disponují. Jsou připraveny spolupracovat s parlamentními vyšetřovacími komisemi v této oblasti, pokud budou ke spolupráci zmíněnými orgány vyzvány.
10. Do 60 dnů po zveřejnění každé zprávy NKÚ ve Věstníku NKÚ podat vládě informaci o přijatých nápravných opatřeních. Do 6 měsíců tato přijatá nápravná opatření vyhodnotit.
    Gestor: všichni vedoucí ústředních správních úřadů, ředitel BIS; Termín: průběžně
    Úkol je plněn.
    Nápravná opatření jsou v termínech resorty přijímána a předkládána k projednání vládě. Písemné zprávy o odstranění zjištěných nedostatků mají kontrolující (NKÚ) právo požadovat od kontrolovaných osob ve stanovené lhůtě na základě ustanovení § 21 f) zákona č. 166/1993 Sb., o Nejvyšším kontrolním úřadu.
    Pokud jde o přijímání opatření k nápravě nedostatků uvedených v kontrolních závěrech NKÚ, ve Výroční zprávě NKÚ za rok 2000 se uvádí, že zpětnou vazbou pro činnost NKÚ je projednávání kontrolních závěrů (zpravidla bezprostředně po jejich schválení) orgány Parlamentu ČR a vládou. Vláda za účasti prezidenta NKÚ postupně projednává všechny kontrolní závěry a s určitým časovým odstupem informuje NKÚ o realizaci konkrétních opatření přijatých k nápravě. NKÚ má tak možnost upozornit na základní systémové poznatky, podat případná vysvětlení a přispět tak k přijímání kvalifikovaných rozhodnutí o způsobu nápravy kontrolou zjištěných nedostatků na exekutivní úrovni. Stalo se pravidlem, že vláda s určitým časovým odstupem informuje NKÚ o realizaci konkrétních opatření k nápravě. Tento trend, který NKÚ hodnotí vysoce pozitivně, pokračoval i v roce 2001.

##### C. Oblast vzdělávání a mediálního působení

1. Navrhnout projekt společného vzdělávání a diskusní platformy policistů, státních zástupců i soudců zabývajících se vyšetřováním a odhalováním korupce tak, aby získali speciální znalosti o tomto jevu a o metodách boje s ním. Při zpracování projektu vycházet ze zahraničních zkušeností.
   Gestor: ministr spravedlnosti ve spolupráci s ministrem vnitra; Původní termín: 30.6.1999
   Úkol je splněn.
   Ministerstvo vnitra ve spolupráci s Ministerstvem spravedlnosti v roce 2001 uskutečnilo "Projekt společného vzdělávání a diskusní platformy policistů, státních zástupců a soudců zabývajících se vyšetřováním a odhalováním korupce tak, aby získali speciální znalosti o tomto jevu a o metodách boje s ním". Projekt byl rozdělen do tří částí (mezinárodní, meziresortní, resortní). První část projektu, která měla za téma evropskou justiční sít' se zaměřením na hospodářskou trestnou činnost a boj proti korupci, proběhla v květnu 2001 formou společné konference odborných pracovníků Ministerstva vnitra, Policie ČR a Ministerstva spravedlnosti za přítomnosti zahraničních delegací (Taiex, Transparency International). Své příspěvky předneslo 7 lektorů ze zemí EU (SRN, Švédsko). Druhá část byla zaměřena na problematiku meziresortní spolupráce v boji proti korupci; proběhla v září 2001 formou semináře odborných pracovníků Ministerstva vnitra, Policie ČR, Ministerstva spravedlnosti za přítomnosti dalších odborníků působících v této problematice v České republice. Dále zde byli přítomni státní zástupci a soudci všech úrovní. Jako lektoři vystoupili zástupci Institutu pro kriminologii a sociální prevenci, předseda Okresního soudu v Teplicích, zástupce ÚOK, bývalého úřadu vyšetřování pro ČR, ředitel generální inspekce MS, ředitelka odboru pro styky s cizinou z nejvyššího státního zastupitelství a předseda komise Bankovní asociace. Třetí část projektu proběhla v listopadu 2001 a řešila boj proti korupci na resortní úrovni obou subjektů. Tuto část projektu zajistilo Ministerstvo spravedlnosti a Ministerstvo vnitra samostatně. V rámci Ministerstva vnitra se jí zúčastnili zástupci Policejního prezidia ČR, Inspekce MV, příslušníci ÚOK a vyšetřovatelé. Lektory této části byli učitelé z odborných kateder Policejní akademie ČR.
2. Vypracovat projekt celostátních školení pro zaměstnance orgánů veřejné správy zaměřený na předcházení korupčním situacím. Za uvedeným účelem připravit návrh výukového materiálu.
   Gestor: ministr vnitra ve spolupráci s ministrem spravedlnosti a ministrem školství, mládeže a tělovýchovy; Původní termín: 30.6.1999
   Úkol je splněn.
   - Projekt celostátního školení pro zaměstnance orgánů veřejné správy zaměřený na předcházení korupčním situacím byl zpracován Ministerstvem vnitra. V rámci tohoto projektu byli vyškoleni lektoři, kteří zabezpečovali proškolování v dané problematice na úrovni okresů.
   - Ministerstvo vnitra zorganizovalo v roce 2001 cyklus seminářů pro vedoucí pracovníky krajských úřadů Školení nositelů protikorupčních aktivit. Na školení spolupracovala Univerzita Pardubice - Fakulta ekonomicko správní. Jednalo se celkem o 7 školení, které byly zaměřeny na oblast kontroly, zadávání veřejných zakázek, práva, psychologie a organizace a řízení správních úřadů. Dále byla vydána příručka týkající se dané problematiky. Další aktivity se týkaly organizace a zajištění kurzu distančního vzdělávání, který proběhl ve spolupráci s Matematicko-fyzikální fakultou UK.
   - Ministerstvo spravedlnosti má problematiku zařazenou jako stálý bod v plánu výchovně vzdělávacích akcí. Konkrétní seminář na téma Boj proti korupci se konal 13.9.2001 a byl určen pro policisty, soudce a státní zástupce. Dále bylo v rámci metodické pomoci Ministerstvem spravedlnosti doporučeno trvalé zařazení této problematiky do plánu výchovně vzdělávacích akcí krajským soudům a krajským státním zastupitelstvím.
3. Vypracovat příručku občanské obrany proti korupci a v rámci mediálního působení podporovat občanské nezávislé vzdělávací programy.
   Gestor: ministr vnitra ve spolupráci s ministrem spravedlnosti; Původní termín: 30.6.1999
   Úkol je splněn.
   Materiál pod názvem Příručka občanské obrany proti korupci byl v roce 2000 vyhotoven v nákladu 15.000 výtisků, 1.000 ks bylo ponecháno pro účely resortu Ministerstva vnitra a zůstatek byl postoupen k další distribuci na jednotlivé úřady veřejné správy. Několik set příruček bylo rozdáno na seminářích k problematice korupce a na konferenci o etice ve veřejné správě. V rámci mediální činnosti je problematika korupčního chování prezentována v Tiskovém servisu a ve Výběru tiskového servisu odboru prevence kriminality Ministerstva vnitra.
   V roce 2001 byla příručka aktualizována a znovu vydána pod stejným názvem a dále byla vydána příručka Česká republika v boji proti korupci (obě také v anglické verzi) s cílem seznámit odbornou i laickou veřejnost s kroky, které vláda podniká v oblasti boje s korupcí. Příručka obsahuje také seznam kontaktních míst, na která se občané mohou obracet v případě zjištění korupčního chování. Na počátku prosince 2001 byla příručka rozeslána přednostům okresních úřadů spolu s dalšími materiály pro veřejnost obsahujícími přehled preventivních protikorupčních opatření.
   Ministerstvo spravedlnosti vydalo v nákladu 5.000 výtisků příručku Pracovník justice v ohrožení, která reaguje na aktuální možné problémy, s nimiž se může setkat pracovník resortu a zpracovává veškerá témata, která se týkají existence vnějších a vnitřních rizik i procesu jejich řízení a prevence. Podstatná část je věnována problematice korupce.

##### D. Oblast mezinárodní spolupráce

1. Sledovat výsledky aktivit mezinárodních a nadnárodních organizací (GMC v rámci Rady Evropy, UCLAF v rámci Evropské komise, Interpol, OSN, Transparency International, Mezinárodní měnový fond, Světová banka, OECD) v oblasti boje s korupcí a seznamovat s nimi ostatní resorty. Zajistit vzájemnou výměnu informací o těchto aktivitách mezi zainteresovanými domácími subjekty. Aktivně se zúčastňovat akcí týkajících se boje s korupcí pořádaných těmito a dalšími organizacemi.
   Gestor: ministr zahraničních věcí ve spolupráci s ministrem financí, ministrem vnitra a ministrem spravedlnosti; Termín: průběžně
   Úkol je plněn.

###### 1. Rada Evropy

Ve vztahu k expertním výborům Rady Evropy je koordinátorem za Českou republiku Ministerstvo zahraničních věcí; gestory úkolů vyplývajících z práce jednotlivých výborů jsou příslušné resorty.

Multidisciplinární skupina proti korupci, GMC, byla ustavena na základě návrhu 19. konference evropských ministrů spravedlnosti na Maltě v roce 1994 a začala pracovat v roce 1995. Členy za Českou republiku jsou zástupci Ministerstva vnitra a Ministerstva spravedlnosti. Na půdě Rady Evropy byly v rámci činnosti GMC dokončeny práce na:

- návrhu Dodatkového protokolu k Trestněprávní úmluvě RE proti korupci, který má rozšířit aplikaci úmluvy také na případy podplácení porotců a rozhodců;
- návrhu Doporučení Výboru ministrů o společných pravidlech proti korupci při financování politických stran a volebních kampaní;

Připravené dokumenty byly postoupeny Výboru ministrů Rady Evropy k dalšímu projednání.

Skupina států proti korupci, GRECO, začala pracovat od 1. května 1999 a dosud k ní přistoupilo 34 států. Účelem GRECO je odborná spolupráce členských států na zlepšování vnitrostátních protikorupčních mechanismů. Česká republika se stala jejím členem 8. února 2002.

Pakt stability slouží ke zlepšení právního a organizačního rámce boje proti korupci ve státech jihovýchodní Evropy. V rámci této iniciativy probíhá zejména vyhodnocení právních řádů států daného regionu a předkládání mechanismů pro potírání korupce. Hlavními organizátory jsou Rada Evropy, OECD a Světová banka. Na práci této iniciativy se podílejí zástupci Ministerstva spravedlnosti a Ministerstva zahraničních věcí.

OCTOPUS II je druhý společný program Evropské Komise a Rady Evropy boje proti organizovanému zločinu a korupci ve státech v přechodném období. Do programu je začleněno 16 států včetně České republiky (ČR se podílela již na realizaci programu OCTOPUS I). Cílem programu je posílení kapacit, politik a spolupráce (národní i mezinárodní) pro potírání organizovaného zločinu a korupce v Evropě. Program má pomoci kandidátským státům implementovat acquis EU a přijmout relevantní instrumenty Rady Evropy. Program zahrnuje devět témat: Kriminalizace korupce a organizovaného zločinu, opora sankcí v trestním řádu; Trestní odpovědnost právnických osob; Posílení vyšetřovacích prostředků; Posílení spolupráce mezi útvary a vytváření specializovaných jednotek; Ochrana svědků a obětí; Ekonomická a finanční kriminalita; Prevence kriminality a delikvence mladistvých; Posílení mezinárodní spolupráce; Mezinárodní sdílení citlivých informací. Aktivity zahrnují sérii seminářů a studijních cest na daná témata, kterých se kromě expertů Ministerstva vnitra a Policie ČR účastní také zástupci Ministerstva spravedlnosti, soudci, státní zástupci, experti z Ministerstva financí (FAU, Generální ředitelství cel).

Stav ratifikací protikorupčních úmluv Rady Evropy:

Trestně právní úmluva o korupci sjednaná 27.1.1999 ve Štrasburku dosud nevstoupila v platnost, neboť nebyla splněna podmínka platnosti - souhlas 14 signatářských států (dosud ji ratifikovalo 13 států). ČR tuto úmluvu ratifikovala dne 8. září 2000. Tato úmluva kriminalizuje řadu korupčních jednání s vnitrostátním i mezinárodním charakterem. V současné době ji podepsalo 28 států.

Občanskoprávní úmluva o korupci sjednaná 9.9.1999 ve Štrasburku byla za Českou republiku podepsaná 9.11.2000. Dosud také nevstoupila v platnost, neboť nebyla splněna podmínka platnosti - souhlas 14 signatářských států. V současné době úmluvu podepsalo 26 států a schválilo 5 států. Implementace a následná ratifikace ČR bude řešena v souvislosti s průběhem reformy soukromého práva, neboť vyžaduje změnu § 106 odst. 1 občanského zákona spočívající v prodloužení subjektivní promlčecí lhůty u náhrady škody způsobené korupčním jednáním. Změna je navržena v rámci "euronovely" občanského zákoníku, kterou schválila Poslanecká sněmovna i Senát a dne 20.3.2002 byla doručena k podepsání prezidentovi republiky (sněmovní tisk č. 1024)13 .

###### 2. Evropský úřad boje proti podvodům - OLAF (Office de la Lutte Anti-Fraude)

Byl založen v dubnu 1999 a převzal úkoly, které dříve plnil UCLAF (Unité de Coordination de la Lutte Anti-Fraude). Hlavním úkolem OLAFu je ochrana finančních zájmů EU. Jedná se zejména o zjišťování "iregularit" a finančních podvodů při nakládání s rozpočtovými prostředky EU. Úřad má několik jednotek zaměřených zejména na problematiku zemědělství, informačních technologií, shromažd'ování informací, vyhodnocení legislativy, koordinaci a právní expertízy. Jednotky působí samozřejmě ve vztahu k možným finančním podvodům v orgánech EU. Působení OLAFu je zaměřeno na vnitřní instituce EU (Komise, Rada, Parlament) i na jejich zastoupení v členských státech EU, avšak nevztahuje se na Evropskou investiční banku a Evropskou centrální banku. Pokud jde o samotné případy či podezření, Rada stanovila důkladně prošetřovat všechny nahlášené případy. Z hlediska legisla-tivního vychází OLAF z Úmluvy o ochraně finančních zájmů ES a ze dvou protokolů této úmluvy, které upravují právní postupy v souvislosti s implementací úmluvy, stanovují příslušné definice v oblasti korupce, umožňují výměnu informací a zabývají se problematikou právní odpovědnosti fyzických a právnických osob a praním špinavých peněz. Praktická činnost OLAFu a její konkrétní výsledky jsou založeny na tom, že OLAF musí prošetřovat podezření z "iregularit" či vlastních podvodů, přičemž je povinností všech orgánů EU dát OLAFu v případě takových podezření okamžitou informaci. Jedná se obecně o administrativní šetření, nebot' OLAF nenahrazuje orgány činné v trestním řízení. Závažných případů bylo v posledních přibližně 5 letech asi 50, avšak jen několik se podařilo dovést úspěšně až před soud (postoupením národním orgánům). To je dáno jak problematickým odhalováním finančních podvodů, tak nezkušeností soudců v jednotlivých členských státech s případy spojenými s mezinárodní finanční kriminalitou. Řada případů se týká přímých plateb ES, které tvoří cca 20% rozpočtu. Pokud se jedná o kontrolu přidělovaných finančních prostředků přes programy PHARE, SAPARD a ISPA, jsou pravidla obsažena v příslušných finančních memorandech a OLAF je vyzván k angažování pouze v případě podezřelých transakcí. Činnost OLAFu je dokumentována ve zprávě Komise o ochraně finančních zájmů ES a ve zprávě OLAFu.

V roce 2001 probíhaly intenzívní negociace mezi Nejvyšším státním zastupitelstvím ČR (NSZ) a Evropským úřadem boje proti podvodům (OLAF) v přípravě memoranda o spolupráci zajišťující implementaci acquis v oblasti ochrany finančních zájmů ES v předvstupním období. V návaznosti na setkání představitelů OLAFu a Nejvyššího státního zastupitelství dne 15.12.2000 v Bruselu začalo NSZ jednat s představiteli OLAF o návrhu Memoranda o spolupráci mezi NSZ a OLAF. Tato jednání probíhala za spoluúčasti Ministerstva financí, Generálního ředitelství cel a Finančně analytického útvaru, Úřadu vyšetřování MV, Útvaru pro odhalování korupce a závažné hospodářské trestné činnosti PČR. a Nejvyššího kontrolního úřadu. Memorandum o spolupráci bylo podepsáno dne 22. října 2001 s názvem Ujednání o spolupráci mezi Evropským úřadem boje proti podvodům a Nejvyšším státním zastupitelstvím ČR o boji proti podvodům a jiným protiprávním činům poškozujícím finanční zájmy Společenství v období předcházejícím vstupu ČR do Evropské unie a vstoupilo v platnost k 1. lednu 2002.

Pro posílení spolupráce mezi ČR a EU v oblasti boje proti hospodářské trestné činnosti přijalo Ministerstvo spravedlnosti vyhlášku, která rozšiřuje působnost specializovaných útvarů Vrchních státních zastupitelství v Praze a Olomouci a Nejvyššího státního zastupitelství v Brně tak, aby poskytovaly ochranu také finančním zájmům ES. Vyhláška vstoupila v platnost ke dni 8. června 2001 a byla publikována pod č. 183/2001 Sb. (vyhláška Ministerstva spravedlnosti, kterou se mění vyhláška Ministerstva spravedlnosti č. 23/1994 Sb., o jednacím řádu státního zastupitelství, zřízení poboček některých státních zastupitelství a podrobnostech o úkonech prováděných právními čekateli, ve znění pozdějších předpisů). Vytvoření těchto specializovaných složek i výše uvedené rozšíření jejich působnosti je v rámci EU přijímáno velice pozitivně jakožto efektivní posílení institucionálního rámce v boji proti korupci v ČR.

###### 3. Organizace spojených národů

Klíčovým orgánem v systému OSN zabývajícím se problematikou korupce je Úřad pro kontrolu drog a prevenci kriminality (ODCCP) se sídlem ve Vídni. Tento orgán neřeší korupční případy uvnitř OSN (to přísluší Úřadu pro vnitřní dohled), ale zabývá se korupcí v širokém slova smyslu. Tzv. Globální program boje proti korupci je jedním ze tří globálních programů ODCCP. Dalšími programy jsou Globální program proti drogám a Globální program proti obchodu s lidmi. Základním cílem Globálního programu boje proti korupci je vytvořit v zapojených zemích takové protikorupční mechanismy, které by v konkrétních podmínkách nejlépe sloužily odhalo-vání korupčních praktik, včetně jejich hodnotové stránky. Počinem historického významu je právě finalizovaná Úmluva OSN proti nadnárodnímu organizovanému zločinu a tři protokoly k ní (k palným zbraním, k obchodu s lidmi, zejména s ženami a dětmi, a k převaděčství migrantů). Úmluva OSN v ustanovení čl. 8 upravuje otázku kriminalizace korupce a v ustanovení čl. 9 stanoví opatření proti korupci. Řeší rovněž odpovědnost právnických osob, což je problematika těsně související s korupcí např. v obchodních vztazích. Úmluva OSN byla podepsána na konferenci v Palermu ve dnech 12.-15.12.2000 a je otevřena k podpisu v New Yorku až do 12.12.2002. ČR úmluvu podepsala již na konferenci v Palermu v prosinci 2000, dosud ji však neratifikovala a nepodepsala ani žádný z dodatkových protokolů. Vládní materiál k návrhu na ratifikaci je nyní současně s návrhem na podpis a následnou ratifikaci Protokolu proti pašování přistěhovalců po zemi, po moři a letecky a Protokolu o prevenci, potlačování a trestání obchodu s lidmi, zvláště se ženami a dětmi připravován. Vnitrostátní gesci nad samotnou úmluvu převzalo MV ČR. Pokud jde o protokoly, MV se hlásí ke dvěma z nich (k obchodu s lidmi a k převaděčství), nevyjasněnou otázkou zůstává gestorství ve vztahu k protokolu o palných zbraních).

V další etapě měla být sada tří protokolů k Úmluvě proti nadnárodnímu organizovanému zločinu původně doplněna o protokol ke korupci. 10. kongres o prevenci zločinnosti a zacházení s pachateli, konaný ve Vídni v dubnu 2000, však inicioval přípravu zcela samostatného mezinárodního smluvního dokumentu proti korupci. V r. 2001 proběhla formalizace této iniciativy - návrh postupně prošel nezbytnou procedurou v rámci Komise pro prevenci kriminality a trestní spravedlnost, Hospodářské a sociální rady OSN a Valného shromáždění, které vyčlenilo prostředky pro práci tzv. Ad-hoc výboru pro přípravu mezinárodního smluvního dokumentu proti korupci (negociační mezivládní orgán).

V létě 2001 se ve Vídni sešla skupina vládních expertů, která připravila mandát pro vypracování úmluvy budoucího smluvního dokumentu proti korupci. Ten se stane vůbec první univerzální smluvní úpravou mezinárodního boje proti korupci. Příprava textu bude přihlížet k příslušným dílčím, již existujícím právním instrumentům (v rámci EU, OECD, Rady Evropy apod.). Nový globální instrument proti korupci má mj. definovat korupční konání, zakotvit jeho kriminální povahu a sankce, včetně zabavení, konfiskace a vrácení takto nelegálně získaných prostředků, stanovit odpovědnost právnických osob, určit pravidla pro ochranu svědků a obětí kriminálních činů spojených s korupcí aj. Součástí nové úpravy bude i vytvoření mechanismu mezinárodní spolupráce zaměřené na potlačování legalizace výnosů z korupce, na sběr a analýzu informací, na technickou spolupráci a na monitoring plnění závazků smluvními stranami. Mandát vymezuje i časový rámec přípravy nového instrumentu: série (zatím) 6 zasedání Ad-hoc výboru by měla během dvou let (2002-2003) jednat o jeho textu tak, aby byl finalizován nejpozději do konce r. 2003 a připraven k přijetí a podpisu v prvním pololetí r. 2004.

V rámci vytváření podmínek pro efektivní práci Ad-hoc výboru se počátkem prosince 2001 uskutečnila v Buenos Aires přípravná schůzka, kde se podařilo shromáždit přes 30 "národních" návrhů znění jednotlivých článků, někdy i celých textů budoucího smluvního dokumentu proti korupci. ČR byla na schůzce formálně zastoupena pracovnicí ZÚ Buenos Aires. Množství příspěvků umožnilo sekretariátu CICP sestavit kompilát návrhu nového smluvního dokumentu (ve čtyřech částech o cca 200 stranách), který se stal základem pro jednání 1. zasedání Ad-hoc výboru ve dnech 21.1.-1.2.2002 ve Vídni. Delegace ČR se aktivně zapojila do negociací textu (vlastní návrh textu definic některých pojmů), zj. díky angažovanosti delegáta Ministerstva vnitra a jeho průběžné komunikaci se zainteresovanými českými orgány. Na 1. zasedání Ad-hoc výboru se podařilo absolvovat první čtení první části úmluvy, specifikovat sporné body a vymezit okruh otázek, kde panuje shoda. V rámci byra Ad-hoc výboru došlo k rozdělení odpovědnosti za jednotlivé části připravovaného smluvního dokumentu. Většina práce však před Ad-hoc výborem teprve stojí: jeho dvoutýdenní zasedání by se měla konat cca 3x do roka; mandát prozatím počítá s celkem 6 zasedáními během let 2002-2003.

###### 4. Úloha brettonwoodských institucí

Mezinárodní měnový fond i Světová banka nemají za účelem boje s korupcí vytvořen speciální program ani orgán. Boj proti korupci ve veřejné správě je chápán jako boj proti propojení podnikatelských a politických kruhů a je realizován jako součást všeobecné snahy těchto finančních institucí o zachování udržitelného růstu a makroekonomické a finanční stability. Poněkud větší pozornost tomuto problému začal koncem 90. let věnovat MMF, v jehož rámci se touto problematikou (mimo jiných aktivit) zabývá International Monetary Committee. Důvodem je ekonomická a finanční nestabilita zemí zejména třetího světa, kterou do značné míry zaviňuje zmíněná propojenost státní správy s podnikatelskými kruhy.

V mnoha strategiích a doporučeních MMF a SB se antikorupce vyskytuje ve formě "good governance". Toto lze dokumentovat např. u iniciativ IDA (International Development Association, iniciativa SB zaměřená na pomoc nejchudším zemím) a HIPC (Heavily Indebted Poor Countries, společná iniciativa MMF a SB zaměřená na oddlužení nejchudších zemí), kde existuje kritérium "good governance" jako jedna z podmínek pro přidělení půjčky, resp. snížení dluhu. ČR se podílí na obou iniciativách.

###### 5. Mezinárodní policejní spolupráce

Pracovníci ÚOK společně s pracovníky Ministerstva spravedlnosti se v roce 2001 zúčastnili řady odborných seminářů v rámci organizace OLAF. Nelze opomenout spolupráci s Evropským výborem pro otázky zločinnosti (CDPC) a Multidisciplinárním výborem pro korupci (GMC) Rady Evropy, kdy se na základě požadavků těchto organizací ÚOK se svými vybranými odborníky podílí na řešení problematiky programu OCTOPUS II.

Významnou roli v oblasti mezinárodní spolupráce v boji proti závažné hospodářské kriminalitě, finanční kriminalitě a korupci sehrává Národní ústředna INTERPOL. V roce 2001 ÚOK vyřídil 90 žádostí zahraničních policejních nebo bezpečnostních subjektů. Jednalo se o žádosti o provedení prověrky 268 fyzických a 213 právnických osob především v souvislosti s objasňováním důvodných podezření z podílu na praní špinavých peněz a o zpracování předmětných dožádání ze zahraničí při odhalování korupčního jednání.

S účinností od 1.1.2002 došlo k rozšíření mandátu Evropského policejního úřadu EUROPOLU mj. i na oblast boje proti korupci. V souladu s návrhem Europolu rozšířit Smlouvu o spolupráci mezi ČR a Europolem na nový mandát Europolu bude po vstupu Smlouvy v platnost navázána spolupráce mezi ČR a Europolem i v této oblasti boje proti trestné činnosti.

###### Projekty PHARE

Ministerstvo vnitra, Nejvyšší státní zastupitelství a ÚOK se spolupodílí na projektu Posilování institucí proti praní špinavých peněz (podporovaného částkou 1,8 mil. EUR), jehož garantem je Ministerstvo financí. Projekt 2000 navazuje na předchozí projekty 1998 a 1999, jeho cílem je získat analytický software I2 a vycvičit specialisty - analytiky na základní úrovni - okres. Záměr je vybavit tímto softwarem 86 okresních analytických pracovišť Policie ČR a 10 dalších vybraných jednotek. Podle koncepce centrálního analytického systému PČR by na každém okresním ředitelství mělo být vytvořeno analytické pracoviště, které bude zabezpečovat analytický servis pro operativní a vyšetřovací složky v teritoriu a bude základním článkem centrálního analytického systému PČR (kontrakt na software byl podepsán v listopadu 2001).

Na počátku roku 2001 byl dokončen podprojekt programu PHARE z r. 1998 Boj proti organizovanému zločinu. Nejvýznamnější součástí podprojektu bylo zřízení střediska pro odborný výcvik kursů kriminální zpravodajské analýzy a nejmodernějšího britského analytického systému I2 Analyst´s Notebook v objektu centrály ÚOK. Vybavení centra v ceně 121 tis. EUR se stalo na základě převodu od Ministerstva financí majetkem ÚOK s podmínkou, že pět let bude sloužit pro určené účely (výcvikové středisko pro kursy kriminální zpravodajské analýzy, I2 a speciální kursy)14 .

V průběhu roku 2001 byl realizován projekt Boj proti hospodářské kriminalitě 15 (ukončen v lednu 2002). Cílem bylo vytvořit základní předpoklady pro centrální analytický systém Policie ČR. Projekt vytvořil předpoklady pro technickou spolupráci s prakticky všemi složkami státní správy, které mohou mít informace kriminálně zpravodajského charakteru o závažné hospodářské trestné činnosti. Základem bylo vybavení sítě vybraných útvarů instalacemi systému I2. Celkem 40 instalací analytického software I2 bylo distribuováno na centrální a regionální úrovni Policie ČR a u vybraných centrálních institucí státní správy.

V oblasti vzdělávání se cca 70 specialistů Policie ČR a státních zástupců zúčastnilo osmi studijních stáží a pracovních pobytů u speciálních složek SRN, Velké Británie a Itálie. V ČR se více než 300 specialistů zúčastnilo 12 seminářů zaměřených na standardy odhalování, vyšetřování a stíhání závažné hospodářské trestné činnosti v zemích Evropské unie a na acquis v oblasti mezinárodní spolupráce v boji proti výnosům z trestné činnosti.

V červnu 2001 byl ukončen projekt PHARE 1998 Posílení institucí v prosazování práva - podprojekt Komplexní systém řízení lidských zdrojů pro českou policii (program odborného vzdělávání pro příslušníky policie a pracovníky Ministerstva vnitra), v jehož rámci absolvovali jazykový a odborný výcvik pracovníci ÚOK.

Na Ministerstvu vnitra působí od září 2001 v rámci twinningového projektu programu PHARE 2000 předvstupní poradce z Velké Británie - superintendant John Mottram. Twinningový projekt je rozdělen na několik modulů, z nichž se tři dotýkají boje proti korupci, a to jak na strategické úrovni (školení pro klíčové představitele státní správy ve Velké Británii), tak na úrovni praktického výkonu práva (školení vyššího a středního policejního managementu), a konečně seminář za účasti britských expertů - Prevence a odhalování korupce a závažné hospodářské trestné činnosti.

obsah